138 1780. Jpr. Maj\ ^un. 
nägon mineralifk fyra, at vattnet får fyrlig 
fmak^ famt fedan kokas; uplöfes Oflen. Ve- 
getabiiifKa fyror och mjölk -fyra lofa litet el- 
ler ingen Oii. Håraf fer man orfaken, hvar- 
fore ftorre myckenhet 0(1 erhälles, når Mjöl- 
ken yflas med vegetabilid^a , ån med minerali- 
fka fyror, 2. a). Hår finner man ock igen 
grimden til Mjölkens yflning mied fyror. Oitea 
attraherar nemiigen en vifs mångd fyra, och 
denna iörening fordrar långt ftorre mångd vat- 
ten , för at hälla fig uplöll, än mjölken med 
fig förer. c) Blandas Mjölk med lo delar vat- 
ten, fä fäs med mineralifl^a fyror ingen Oft. 
d) Om til deiTa fyrliga Oft-uplösningar , tilflas 
af nägon concret mineralifK fyra, få prtecipi- 
teras llöri^a delen af Oilen åter. Den fålles 
likaledes af alkalier och kalk-vatten : men kom- 
mer för mycket til, uplöfes Ollen åter. Når 
Ofien, uti kalk eller cauilikt alkali uplöfl:, åter 
pn^cipiteras med åttika, upkommer en oange- 
näm hepatifk luckt. 
. Orfaken, hvarföre Neutral- och Medel -fal- 
ter. Gummi och Såcker, yfta Mjölken, ($. 2. 
lit. b.) lärer förmodligen vara ?x finna uti vatt- 
nets närmare affi nitet til deffa fal ter, än til O- 
/ten. Som addringerande växters inlulion al- 
tid gifver tecken til nägon fri och obunden 
fyra, få år lätt at förftå, hvarföre de yila Mjöl- 
ken; och fom många, om icke alla växter, med 
fig föra en oll-lik materia, fer man ock häraf 
orfaken, hvarföre Chhia - decoder coagulera 
emullioner. 
<$. 5. Hvad Oftens beftänds-delar beträffar, 
är det iörmodligen, fåfom alla animalinsa ge- 
lati- 
