^5^ l7So. Apr. Maj. ^un. 
§. 123. Vinter-rofvor. Flat- rofvorna, hvika 
våj^a måft ofvan jord, fåfom Kal -Rabbi, och 
fom fordra längfam höft til deras våxt, famt 
ej kunna uthärda vinter-kölden i jorden, tyc- 
kas vara otjenUge for vär Fjållbygd. Närmare 
forfök mä dock utreda, om, i fall fröet til de- 
ras våxt utfäs tidigt om våren, och icke Mid- 
fommars - tiden , fäfom i den nedre lands- 
bygden nu fter, de dä torde hinna bUfva full- 
vuxne, förr ån jorden i Lappmarken tiifryfer^ 
fåkraft år dock, at vidtaga dårftädes bruket af 
vinter -rofvorna, fom hafva länga rötter, fä- 
fom Morötter och Palfternackor, famt h vilka 
allmänt j fafom bienne växter, i det kallafte 
climat uthärda vinter-kölden. 
$. 24. Vid Ny-rödningar i Finland, brukas 
vid rof-fådet den fördelaktiga inrättning, at, 
uti den med ris och trådens qviftar affvedde 
marken, utfäs förll Rot -rågen, hvilken med 
fvedje-harfven §. 6. nedmyllas, och Ibax der- 
pä befäs famma mark med rof-frön. En fä- 
dan uprödning lemnar förfta aret om höften 
til afkaftning en myckenhet rofvor, famt, det 
påföljande ärer, utan vidare tihedning och ans, 
en härlig rågvåxt. Ibland lemnas ock något af 
de minfta rofvorna qvar at ftä öfver vintren, 
i fall de åro af det flaget, at de drifvit med 
roten något djupt ned i jorden, och åro vin- 
ter- eller läng-rofvor. En del at deffa nyttjas 
om våren til föda; nSgot lemnas åfvcn qvar, 
at upvåxa til rof-frö, hvarmed ibland drifves 
nägon liten handel til affalu ät andra , fom id- 
ka roffåde. Skulle Oljeflagerier hor. ofs vara 
iiuråttade, kunde pä detta fått, mycket rapfat 
af deffe rof-och roträgs-fveder famlas. 
