1780. ^iil Aug, Sept, 167 
land. Denne Cobolt medförer endaft Avfenic^ 
^vafvd-fyra och JiV/z, men har vid derä an- 
ftälde rön icke gifvit något tecken hvarken 
til Koppar^ Nickel qUqv Vismut^ hvilka metaller 
eljeil befinnas vara trägne följeflagare, i fya- 
nerhet vid mänga Tyflca Cobol t-arter. 
A t Cobol ten måtte uti kalk-form fä myc- 
ket båttre förenas med andra metallers kaiker, 
hafva andra metaller dels blifvit uplöfte uti 
Cobolt-folutioner, dels ock famma folutioner 
blandade med andra metallers uplösningar uti 
åtfkiiiiga eller famma flags fyror, och kalker- 
ne fedan derutur tilfammans iållde med raffi- 
nerad pottafke-uplösning uti yatten, famt cai- 
cinerade under muffel i Prober-ugnen , at nå- 
gorlunda utröna , på hvad fått den vackrafte 
gröna färgen deraf mätte kunna erhållas. 
Den nämnde Tunabergs Cobolten, calci- 
nerad, häller vanligen uti digel-prof imellan 
50 och 60 procent Cobolt -metall, med ftark 
inblandning af Järn, fä at ftora ftycken deraf 
dragas med magneten. Til uplösningarne haf- 
va dels Cobolt-metallen eller Speifen^dels ock 
den vål roftade och ifrån Arfenic famt Svaf- 
Vel-fyra befriade malmen, blifvit ymfom nyt- 
tjade, hvarvid bagge vifat lika utflag vid för- 
föken, fom jag, för mera uplysning fkull, nu 
får den äran kortelsgen upteckna, fäfom: 
1:0 Cobolt - metall eller Regulus, uplöft a) 
uti Aqua Regis med rofenröd färg, gaf efter 
fällning bia , gredliu-fårgad kalk , fom calcine» 
rad pä fiverfvel i prober-ugn, blef hel fvart, 
och kunde ej hvarken med fvagare eller ftar- 
