272 
iTSo^ O^. Ncv, Dec. 
gen , och fom vågde drachmer. jag men- 
te i ^örjan, at detta pulvret ej annat torde va^ 
ra, ån calx lacciiarata, emedan jag inbillade 
mig, at Ibm mjölken altid innehåller någon 
kalk , fä torde famma jordart ock ingå uti 
Mjölk-lackret, och fåledes utgöra en bedänds 
del deraf , fom dä , uti förening med facker- 
fyran, utgjorde nämnde caix Saccharata. Men 2 
forfök, fom jag derpä anltålde, vifade mig, at 
jag felade; ty då jag, uti en uplosning af 
Äljölk-fåcker flog en uplofning af fåcker-fyra^ 
fann jag ingen fållning O^e: uti en glödande 
digel, brände detta pulvret fom olja , och lem- 
nade knapt något foår af afka efter lig. 
§. 5. Kalkvatten tyktes ej hafva någon fyn- 
nerlig verkan på detta pulvret , men kokande 
vatten uplolle något deraf, ehuru ganfna litet^ 
ty til en del af detta pulvret fordrades 6d de- 
lar kokande vatten. DS uplöfningen kallnat, 
(kilde fig äter \ af pulvret, i form af ganlka 
fmä cryftallcr, deriirån : det öfriga af pulvret 
famlades medelll vatnets afrykande öfver eldcnj 
til fiut äterftod litet fåcker-fyra, vid pafs y§ del 
af pulvret, fom i början vid edulcoration ej 
lä noga har kunnat fkiljas derifrän. Xu fann 
jag, at detta pulver var et falt, efter det i vat- 
ten kunde lofas , ocli nu genom denna folu- 
tion och cryftallifation blihit renadt. Detta 
faltets egenfl^aper åro följande. 
6. Et hälft uns deraf uploftes uti 30 uns 
kokande vatten uti glas kolf, och fedan upiof- 
ningcn vål kallnat, liltreradcs den. Denna fo- 
lution hade en fyrlig fmak. Laccmus-tinduren 
rodnade deraf, och effervefcerade med krita. 
