iSo$ 9 <??an. Febr. Mar t. 3 g 
baka en Grufva blifvit uptagen på Fjållig 
Järnmalm af blodHens art, fom enligt beråt- 
telfe da fkall funnits oartad. Grufva ns djup 
tyckes vara omkring 7 eller g alnar och har, 
med öppen dagfloll till vattnets afledande, 
blifvit bearbetad. Bottnen var ofverholjd 
med nedfallet grus och Berg: och väggarna 
utvifte en qnartz-rådande Berg-art, utan an- 
ledning till rediga aflofsningar eller fcrykande 
gång. Nåra vid foten af Bergets fydyåftra 
fida träffas åfven den omnåmde Mahnforten 
uti flörre och mindre körtlar innom hålle- 
arten, fom nårmaft Malmen år något hålle- 
flint-artad. Omtrent 5 eller 6 famnar uppifrån 
rafet / på profil-ritningen, Fig. 2, börjar mal- 
men vid a forft vifa fig, hvarifrån den fort- 
far med olika mågtighet igenom klipporna b 
och c ned uti fkårpningen d, hvaråft den på 
bottnen och uti oftra gafveln finnes qvartlå 
till få tums mågtighet, omgifven med tåmme- 
ligen rediga aflofsningar. Forenåmde fkårp- 
ning har federmera blifvit bearbetad af nå- 
gra Mora- och Elfdahls-boer, hvilka få vål 
ylåkt fom ur de ofriga anbrotten, erhållit 30 
till 40 lafs fåmre och båttre Malm , hvaraf 
några blifvit fåfom prof förfokte vid Backa 
Masugn, och utflaget har befunnits gynnande» 
Kupan b år omtrent Bi aln hog och nåflan 
lika bred, famt har uti G i man någon Malm 
qvarfittande , men uti Sulan har den uphort 
emot en till Norr något flupande aflofsning te. 
K. V. 4. HmdL Qy> L C Kupan 
