8 l?89* (^^^'^- Febr. Mart 
gångeligen aga teknet +? ty vore teknet för 
den famma — j fäfeleh-ox — "^riK.-r i/^K^ -^m)i 
hvilket omöjeligen kan vara något orimligt 
värde pä x. Vi långe, fåföm det hår fuppone- 
ras både K och m äro verkelige Coenicicnter. 
Den enkla /5!quation mäfte ätervarax-n~o, 
eller ock x n :=.o. Skal nu den fammanratte 
Cubifke ^Squatlon hafva i fiRa ternien teknet — , 
ii år klart at x^ ^ Kx + m o, niårte vara 
multiplicerad med x — n n: o; hvaraf följer 
at X ~ n, fåledes åger då den verkeliga roten 
X et jakadt varde: rnen fkal Cubidxe /iquationea 
hafva i fifta termen teknet -(-, är lika tydligt 
at x^ Kx + m nodvåndinit bor multiplic^:- 
ras med x -f- n o, hvaraf toljer at x ~ — n; 
och at altfä i den fednare håndelfen fkal den 
verkeliga roten x aga et nekad t värde. 
§. 6^ Om nu en CubiH: Äquation f6refläl- 
les uti y, där andra termen år tilftådes, fil för- 
vandlar man den famma på bekant fatt til en 
annan /^iquation uti x, där andra termen fat- 
tas, hvilken Älquation uti x nödvändigt l"kal 
paffa til endera af de Formler, foni Tabellen 
tor Cubifka i^quationer (fe förra Afhandlingen) 
innehäller. Efter den anledning famma Tabell 
vifar, fkonjes lätt om /Eqiidtionai for har alU 
fina rötter mojelige ; da mFftc ock djtn forcftalde 
JEquation uti y hafva alla jhic Rot Ur Vi.'yk<.ljgi' y 
famt däribland fa m.^uga jakadc, f om antalet ar af^ 
cryivexlingar uti teknen for djmia Jf.qinitirns ter)}iei\ 
Finner man ;'iter nt JEquatioKc-^ uti x lar 
orimliga Rötter , // nuijh afvcn den fSreJlalde uti 
y äga z:ns orimliga Rottsr^ fcmt d^rr jamte c;i tcT- 
kelig rakad rot^ om A^quatioKcn vM j har tckvM — 
/Jr 
