i8 1789. Febr. Maii. 
can, famt AB och ab Solens Declination er, fem 
genom obfervationer eiler af Theorien kånnas- 
Af tiden imeilan Stjernans S och Solens uti 
A och a paflager genom Meridianen eller nå- 
gon annan horair Cirkel blifva bågarne DB, 
Db bekante, hvilkas fldlnad corrigerad med til- 
läggning eller fråntagning af Fraecellio Ä^qvi- 
noctiorum, Stjernans Aberration, Niitation och 
egna rorelfe på tiden imeilan bagge obfervatio- 
nerne, enligt hvarderas art, gifver Solens rata 
Afcenfions - fkiinad Bb. Når faledes bågarne 
AB, ab, Bb äro bekante gifves genom formilcn 
^ Tang. AB. Cot. ab ^ 
Cot. Cb = ^ — Cot. Bb 
bin. Bb 
bägen Cb, fom år antingen Solens uti a ver- 
kehga Afcenlio Recia, eller des fupplement til 
180°, eller des ofverfkott ofver 180^, eller des 
fupplement til 360^. 
Til at urfkilja deffa fyra fall tjenar Fig. c, 
i h-ilken r^E^D^^ foreftåller a:qvinodialen 
och V£3~^T' Ecliptican. 
1. Hand elfen. 
Når Solens Declinationer AB, ab åro bag- 
ge nordhga och Solens rum A och a åro an- 
tinG;en bagge i forfla fjerdedelen af Ecliptican 
V^, eller ock i lårlkildta fjerdedclar, fä gifver 
Tang. ab. Cot. AB ^ ^, 
Cot. vB = — -T Cot. Bb 
Sin. Bb 
Solens Afcenfio Reda VB for förfla obferva- 
tions- momentet. 
2. llSfiddfcn. 
När Solens rum A', a åro bJgge i andra 
fjerdedelen af Ecliptican, blifver Cot. :i^B' 
T=z Tangc 
