' 22 1789- c^^^^- ^^cirt. 
De la Cailles bekanta method, at beftåmma 
Solens och en Stjernas Afceafio Recta. 
Sedan Solens Afcenfio Refe f6r någotde- 
ra obfervations -momentet fäledes blitvit fun- ' 
nen, tillågges eller fråntages den förut obferve» 
rade rata Afcenfions-flålnaden imellan Solen 
och Stjernan, dä fumman eller rellen år Stjer- 
nans Äfcenfio Reéla pä famm.a tids m.oment» 
Äfven kan, då T-R cch AB äro gifne uti Sphse- 
rifka Trianglen vAB vinkeln A.VB eller "obli^ 
qvitas EcHpticie finnas. Om bågen Bb år myc- 
ket liten, blifver Prcecesfionens, Aberrationens 
och Notationens förenade verkan, at förändra 
Stjernans afftänd ifrän Dagjumnings - punkten, 
omårkelig, hvadan Bb dä blitver =z ^ BD bd. 
Om det inflytande^ foni P^anue?2s atfkiilige 
grader (Temperaturen) aga pa fbrenings^ 
krafterna (affiniteter) i Cliemieiu 
af 
Herr De MOR VE AU. 
Tjet är for lang tid tilbaka anmärkt, at up- 
^ lösningar gä mycket iåttare Il^r fig m,ed 
tilhielp af värme; men om denfnmma icke pä 
annat fått gjorde kropparna benågne at förena 
fig, än at den lofTade deras til ho ripa minlla 
delars inbördes fammanhangj fä fkulle däraf 
följa, antingen at värmen icke längre borde aga 
någon inflytning, ån under det uplösningen 
påltär; eller ätminftone at det uplclla ämnets 
mx-^^kenheter altid borde vara i vifst förhällan- 
de 
