1789' (^^^^' Febr, Märt. n 
begripe under denna benämning, emedan det 
famma, i den aldraftrångafte bemårkelfe taget, 
fkuile biifva det enda uplösningsmedletj efter 
fom aiia kroppar åf det famma undfå deras fiyt* 
aktighet och med hvars tilhjelp de vifa denna 
egend^ap. Det ftulle då kunna hånda, at det 
famma i n§got mål fkilde (ig ifrån den väg, 
fom år utftakad för andra kroppar: eller Stmin- 
ftone, at det ådagalade några fällfamma hän- 
deifer, h vilka icke torde kunna jämföras eller 
förliknas med andra än dem, fom hårröxa af 
des omedelbara verkan, utan at dårföre göra 
andra verkeligheter , fom röra våra finnen, 
mindre fannolika, och utan at förmå ofs at 
annorledes fatta dem, ån fåfom vi fe dem. 
9:0. Man känner i Chemien et ftort antal 
uplosningar, vid hvilka uplösningsmedlet vå- 
fendteligen beftar af vatten: vid hvilka det 
håratar fin befinteliga flytaktighet af vatnet, 
och vid hvilka likväl tillåggning af en ftörre 
myckenhet vatten uphäfver upiösningsmedlets 
håftning vid den uplölia kroppen, fäfom det 
händer med Tungfpat uplöfl: i Vitriols-fyra. 
Det fkulle då icke vara omöjeligt, at ec öfver- 
fiöd af det värmande åmnet uträttade få myc- 
ket, at jämnvigts tilftåndet på famma fått up- 
hörde, och at medelft denna enda omitändig- 
heten fjehva ftam - ämnena i bägge deffa luft- 
arter befinnas mera benägne at lyda deras in- 
bördes tilhöriga förenings krafter. ' 
4:0. Nödvändigheten af en den förfta gni- 
fta til nägre afbrånningars förrättande förer 
ofs, fä mycket jag kan finna, icke längt ifråa 
de allmänna begreppen om chemifka uplös- 
ningar, utaa få vidä fom man åuda hit intil 
har 
