1789- Mart. 33 
förändrade: och man har icke mer af noden 
en hög grad värme, för at erhålla famma utflag. 
Hvad Svaflet angår, få gär afbränningen för 
lig med tilhjeip af långt fvagare hetta i ftark 
Salpetter -fyra: den fer vid medel varma i de- 
phiogiiiicerad Salt -fyra och när Svaflet fram» 
Miles i tiiltånd af Hepar, antingen i fria luf- 
ten eller i Skedvattens-luft. 
I anfeende til Fkosphrus , få tänder den fig 
långt under fryspunkten, fedan den blifvit 
forfatt i geflalt af phosphoridt luft, igenom 
des förening med brånbara luften: och hvad 
fem nogfamt bevifar, at värmen icke heller 
gör nägon ting til faken utan föreningskraf- 
tens tilhjeip, det företer fig därutinnan, at 
iBan kan fmälta Phosphorus i Skedvattens- 
luft, med tilhjeip af et bränglas, utan at den 
tåndes» 
År frågan om Kol, fä förenar det fig med 
det furgörande grundämnet , utan biträde af 
ftark värme, vid deftilleringar af växtrikets 
åmnen, och vid de förrättningar, fom anftäi- 
las för at frambringa Aether. Om Koi läg- 
ges til fvarta kalken af Brunfien , ofver hvil- 
ken Salt-fyra afdrifves, få felir en del af Kolet 
förfyradt eller acidifieradt : famma utflag erhSI- 
les, om Kolfiybbe lågges i Sal t- fy ra, fom är de- 
phlogifticerad: och detta går mycket fortare 
och fullkomligare 5 om man förut låtit fm. ål ta 
Kolftybbet med cauftift Alkali. Man vet nu 
at Kol, medelft fiera afrökningar (Cohobatio- 
ner), under deftijiation föndrar (decomponerar) 
Salpeter-fyrän. Åndteligenj enligt Herr Prousts 
j Förfök, hvilka jag fiere gånger eftergjort un- 
der loppet af föreläsningarne vid Academien 
C i Dijon» 
