1789* (ff^^^ 57 
Fhfbk med Timrade Gärdesgårdar ; 
af 
jOa ABR, GRILLj Abrahamson- 
Ä It hvad til flsogsbefparing landa kan 5 bör 
^ en hvar^ fom älfkar Fäderneslandet, vara 
onitånkt iippå, famt hugna fina landsmån med, 
om han i den vågen kan göra någon nyttig 
uptåckt; tVj medtagas värafkogaFj få nödgar 
Climatet vara efterkommande til utflyttning. 
GårdesgSrdar medtaga hos ofs ärligen en 
otrolig myckenhet fkog, och ftor eller ftafveren 
rinliioner raed unga tråd i fin frodigafte växt; 
bor fäledes all befparing dåraf, i famma moa 
anfes nyttig, fom de ånnu fördelaktigare jord- 
vallar til ftångfel, af våra vintrar fördärfvasr, 
och de af ften^ falla Allmogen och nägot hvar 
för kortfamma. 
Olika fättet at gora vara vanliga gårdes- 
gSrdar, kan fäkert bidraga något mer eller min- 
dre til deras beftand, men jordmonen bidrager 
det mäfta, ty uti fandjord förtåres ftör eller 
ftafveren fä fort, at på en ny gårdesgard af god 
granftör, dä vid upfättningen 2 alnar lemnats 
imellan hvarje hot, eller par ftafrar, åro de ef- 
rer 3 a 4 är fä förrutnade uti jordbrynet, at 
et nytt par hjelpftör, dä, imellan dem mällc 
nedhotas; 6:te eller 7:de aret, 2:ne par til imel» 
lan de förra, och g:åe a io:de året, gårdesgär» 
den omfåttas. Under deffa aren^ har desutom 
S>o a 30 procent nytt gårdfel mäft påläggas 5 
til erfcittning för det nedfiunkna. Når man 
räknar alt detta tilfammans; hvad anfenlig mängd 
D 5 unga 
