1789- Febr, Mart 69 
6) År mig beråttadt, det Finnar fl<ola yt- 
trat fig, at Vargen aldrig gar ofver en dylik 
gårdesgård, tagande den för giiier^ vore fåle- 
des förmoniig til beteshagar. 
Herr Profeffor Gadd, nämner uti Cap. 2. 
§. 40 och 7:de anmärkningen, at uti Tavaft- 
land brukas, at genom et hvitt eller blekadt 
tråds fåttjande en haif aln öfver gärdesgår- 
den, fkråmä Vargen 5 fom tros at taga det 
för giller. 
7) At rätklufven fkog ej behöfver utfö- 
kas til timrade gärdesgården, dä dåremöt den, 
fom ej låter klyfva fig ritt, år til vanlig går- 
desgard oduglig. 
8) Ser den timrade båttre ut, och för den 
fom vil plantera tråd långs efter, gifves god 
lägenhet i hörnena^ och hindras botop lätt 
at ej komma ät dem, 
9) Förloras ej platfen fom ISngflanorna 
iigga öfver,' ty i Ingår kommer flotter-karlen 
under med lian, och i beteshagen kdmma 
kreaturen ät det, 
10) Uti circulations bruk 5 dår gårdesgir» 
dar ofta behöfva flyttas, dä Skren biifvit til 
ang igenlagd, åro de timrade för fm häftiga 
nedtagning och åter upfåttning mycket for- 
monliga, 
11) Kan tidigare om våren, des timring 
och lagning företagas , ty kålen är ej hinder- 
1ig, fom vid de vanliga, eudaft fuön år borta. 
12) Kan vintertiden tvärftockarne göras 
färdiga, dår man antagit vifst mått, och det 
år på fiutet af vinteren, fom Bonden har båft 
om tid , dS fpänorna til vedbrand och lyfe 
om mornarne tjena. 
E 3 13) 
