io8 1789* ^pr^ Maj\ ^lui. 
och värme famt väderlekens bei^kaffenhet pa 
fanima årstider och fåril:ildta orter. 
Til denna Hiljaktighet är foiens ftorre el- 
ler mindre högd, längre eiier kortare viftande 
öfver en ort5 horizont, den hufvudrakeiigafte 
allmänna orfaken til famma orts liörre värme 
framför en annan, dår iblihälarne falla mindre 
perpendiculärt. Därtil bidrager vidare Atmo- 
Iphéren, hvilken til en högd af 10 Sv. Mi! 
omgifver jorden, mer eller mindre full af dun- 
fter och partiklar, fom emottaga och iorilingra 
en ftor del af lolftrålarne under vågen, förr ån 
de hinna til jorden. 
Til Climaters olikhet bidrager vidare orter- 
nas läge, antingen på högder eller llåtter, nä- 
ra hafvet eller långt in pä fafta landet. Eng- 
lands blida vintrar tilfKrifvas det omgifvande 
hafvets värme. S och SSVliga vinden, fom 
kommer hitftrykande långs Rottnifl^a Viken, 
bläfer ock merendels varm efter midfommar 
och inpå höften: men före midfommar, få långe 
ifen vräker i Norrbotten, har den altid kallt i följe. 
Vidlyftige (kogar och ödemarker upfylde 
med Itora kärr, myror och måffar, hvilka långt 
in pä fommaren behålla is och köld, torde ock 
mycket bidraga at denna ort är underkaftad 
fförre grad af köld än andra. I lamma mon 
fom deffe hinna uthuggas och uttorkas, famt 
jorden blir odlad, lår ock climatet mildras j 
Italien och Tyfkland torde icke fcdt ftort bät- 
tre ur, och des climat har väl intet varit myc- 
ket blidare näojra ioo:de är tilbaka. 
Följande utdrag af 12 års MeteoroIogifKa 
obfervationer vila någorlunda Norra Öfterrot- 
tens climat. Ifrån början af är 1776 til den 
xo Mars 1782^ äro obfervationerne gjorde af 
min 
