26o 1-89. Of/. Ncv. De c. 
Om en diameter XM i en Ellipr (Tab. IX, 
Fig. I.} Jkar rata linicn DC ^ fom icke gar gcn-jm 
medel-punkten X, 'midt i tu i c, fa jkar fanm:^ 
diameter Sccforn CMDX midt i tu. 
Ty Lät AX vara Eilipfcns ena haliVa .axel, 
och rita en Cirkel, fom har X tii niedelpunkE 
och går igenom A. Drag CE, MH, DG , cF 
vinkelrätt mot AX, och låt cle tre förfiia fkä- 
ra Cirkeln i N, L, B. Sammanbind NB, fom 
råkar cF i K. FordenfKui etter Cc cD, år 
NK = KB. Men MH : LH : : CE : NE : : 
cF : KF och punkterna M, c, X ligga i rat li- 
nea, dårföre år åfven LKX en råt linea, fom 
ftär Cirkel -feclorn NLBX midt i tu. Vidare 
är MDX : LBX : : DG : BG : : CMDX : NLBX. 
(^Se inledningen til Mac la urins afhaudlin^^ om 
Fluxioncr), Dårfore efter LBX zz I NLBX år 
MDX = I CMDX. H. S. B. 
CorolL Om diam.eterii XM fkär Sectorn 
CMDX midt i tu, fkår famma diameter linien 
CD midt i tu. Ty i annat fall kan en annan 
diameter dragas, fom delar CD och foijaktel. åf- 
ven Seétorn i tvä lika delar, hvilket år orimligt. 
§. 3. Lemma 2. 
Om Elliptifka Seciorer?ui AKBX^ BICX, (Fig. 2) 
antagas lika flora cch diametrar ne XK, XL dra- 
gas /ä, a t de fvJira Ii ni erna /JB ^ BC midt i tu i 
punkterna a, b, fa ar Xa : XK : : Xb : XL. 
Bevifet på denna fats finnes i Inledninger\ 
til Maclaurins afhandling om Tluxioner och 
behöfs fäledes ej hår anföras. 
§. 4. Lemma 
Om ifrån punkterna F, G (Fig. 3) tvhvic pa* 
rallcla I i ni er FA, GB ar o dragm Pi hvar fn fida 
o?:: 
