^S2 1789. 0^, Nov. Dec. 
brädden af mundopningen (l^juter det ut och 
drager åter tilbaka : Trefvarne framfträckas , 
våndas ät alla håll, och krycklas äter tii- 
famman. 
6. §. N:o 2. TRÅD-HAF^BLÅSA (Phyfo- 
phora Filiformii) fmal och langjlräckt ^ med lang^ 
runda Jidoblafor merendeb at en Jida vände. 
Af fo^rberorde Haf 4.) är etdera äfven 
detta Kräks hemvift, dar ForskSl uptäckt det 
famt i befagde Defcr. p. 120. Ic. t. 33. f. F, 
gifvit det namnet PimSOPHORA FILIFORMI?: 
ntembris luteralibus oblongis ^ Jiliformibus ^ dej?e?ideji^ 
tibuf. Berörde delar , fom aldeles fynas 
jkunna jåmnföras med Dykare-Uafsblafayis fido- 
blåfor, åro icke annorlunda hängande. Jrad- 
Bafsblafan fer ut fom en läng träd , kortare 
och längre ända til 6 Tums längd, helt och 
hållet fkyfärgad: detta föreftäller man fig hk- 
fom nyfsnämnde Hafsblåfas midtelftjelck ; des 
ytterfta ända, med h vilken den äfven hänger 
up och nedvänd vid vatten -ytan, är jämväl 
utvidgad til en väderfylld äggformig bläfa foga 
ftörre än et Risgryn. Strax under denna 
börja fidobläforna , fom förmodeligen varit 
dunkla mera geleacktiga eller fylliga, emedan 
ForskSl kallar dem membra. Men ehuru min- 
dre tunna eller mindre genomflånliga , lar 
man dock för analogien fkul kunna kalla dem 
Bläfor: de litta gemenligen alla endafl vände 
åt en fida, och ifrån våderblåfari utföre at räk- 
na, tiltaga och öfvergä de hvarandra få i lior- 
lek, at den fifta är val få läng fom väderbla- 
fan men hälften fmalare, men dock väl dubbelt 
ftörre än den förfia fom (itter under väderbiS- 
fan 5 
