8 ^790. J^n. Febr. Mar t. 
om den fullkomligen /kal kunna /kåtas och on- 
(kelig nytta dåraf dragas. 
Sattet at plantera Bomullen är altid det 
famma utan affeende på årstid, jordmon eller 
arbetares antal. Med en /lags bred Hacka *) 
upgråfves et halft quarters djupa hål, meren- 
dels uti råta linier , til vid pafs 4 a 5 fots afftånd 
från hvarandra, hvaruti låggas 7-8 fron, fom 
med handen ofverhoijas af den upgråfne jor- 
den. At plantera dem närmare titfammans, vo- 
re utan nytta, helft buikarne, når de blifva fto- 
re, betaga hvarannan defs nödiga föda, bara 
följackteligen mindre och do förr ut. Imellan 
bomullen planteras Mais (Zea) och Petit Mil 
(Holcus Sorghum) eller och Angolilke årter (Cy- 
tifus Cajan L.) fom ej år utan fm förmon. De 
växa höge med ftyfva flammar, och /kydda 
Bomullen for våldfamma vindar. Det brukas 
derfore måft på Plantager fom ligga pä flåttep, 
eller emot Oftliga vinden. Årterne åro defs- 
utom få mycket nyttigare, fom de utgåra en 
god foda få får Invånarne fom deras Negrer, 
och 
*) Denna Hacka Tab. I. Fig. i. år det endafte In- 
ilrument, fom i denna del af verlden brukas til 
Jordens upodling. Med den famma uphackas de 
tjenliga ftållen , dock icke ofver alt. Jordmonens 
ojämnhet, den inblandade fmåften, hårdheten af 
den ftarka folhettan, häftigt och långfamt regn 
viffa årstider, fom fkuUe bortföra den löfa jorden, 
har förmodeiigen gjordt detta vårktyg brukligt. 
Häraf fager man aldrig fä i Weftindien utan plan- 
tera, i det, at et hål gråfves, i h vilket fröna ned- 
läggas på ftorre eller mindre afftänd, efter nata«^ 
ren af produften. 
