3 6 i790* Jan. Tebr^ Mart. 
fåfom Klangen (Cirji): de förre hafva deras fä- 
te under hvalfvet, de fenare i Kroppöpningens 
brådd, i åfrigt hvarandra mycket lika. Klock- 
mafkame åro alla Hafs-Kråk, fimma ganika 
fnållt men vräkas ofta mot firånderna då de 
komma dem for nära. Med Trefvarne fånga 
eller fnärja Klockma/karne fmå vatn -Yrfän, 
och draga dem intii munnen på det fått, at 
épningen då formerar fig fåfom en Tratt hvars 
Pipa ftiger ned til magmannen: fålunda in- 
hvirflas ockfå Rofvet ånikont en Klockmaik 
icke fkuUe hafva någon Trefvare. Sedan Rof- 
vet år fångadt, likfom hänger Klockmafkarne i 
vatnet lodrätt med Kroppens opning upåt 
vånd. När de fimma föra de fig i en fned 
ftållning fram eller med den flutna kroppens 
anda något upåt, då de långa Trefvarne hänga 
bakefter fåfom långa fvanfar. Rurelfen befor- 
dras ofelbart genom Kroppens fammandragning 
och utvidgning fåfom rörelfen af en Lunga > 
dock år detta mindre mårkeligt än rörelfen af 
Retfranfarne och Refplättarne hvilka fiåndigt 
åro fpelande och lekande eller fom en del få- 
ga darrande. Man har anledning at tro det få 
väl hårfpitfarne fom plåttarne fitta parvis på 
hvarje Ref, och at de ftörre Klockraafkar äga 
på hvarje Ref mer än fo par. Det är troligt at 
Refven beftå af lika många leder och at hvarje 
hårfpits eller fjäll röres på fm fårfRilda led, 
och hårutinnan hafva de mycken likhet med 
viffa Sjöblickar (Nereis). En Klockma/l^ fom be- 
llår af 9 Ref, äger altfå mer än goo Lem- 
mar til befordran af fin rörelfe: et förunderligt 
antal, men fom dock få vida fynes vara nödigt 
emedan hvarje hårfpits eller platts längd icke 
lår 
