174 J'^^' ^^S' '^^P^' 
den^ och den ringa värme fom de hyfa, tyc- 
kes bekräfta denna giisning. 
Den rakning man kunde gora på Alun, 
torde vara mindre betydelig ån på Jårn och 
Järnvitriol. Imedlertid om Italien ^ Srairna , 
och Liege fkulie uphora at forfe ofs med den- 
na vara, få kunde den fås utur den Kifen, fom 
förekommer på St. Lucie, genom lika inrätt- 
ningar fom i Frankrike, England och på flera 
orter, at utdraga Alun ur Svafvelkies och Aiun- 
kiefer. Den mångd Alun, fom åtfkiilige, af vat- 
nen inom Craterc n innnehålla, tyckes låfva at 
man dårur kunde håmta ymnigt denna vara. 
På famma fått förhåller det fig åfven med Vi- 
triolfyra, om m.an IkuKe vilja betjena fig af nå- 
got bland de vanliga tilverkningsfätten. 
Svafvel är åter det åmne, fom låfvsr de 
fåkrafte och de fördelaktigafte i^itfisg. Hela 
jordmufi^an år dårmed på det ymnogafte laflad 
öiver en vidd af mer ån 30 famnar i längden^ 
och 20 famnar i bredden. Man finner dar 
Svafvel af en /kön gul fårg, nåftan renadt af na- 
turen , at man med litet arbete kunde få rått 
vackra fvafveiblommor, I brift af Soifatara och 
andra Svafvel-grufvo/, hade man god tiigång 
på St. Lucie. Då On varit neutral . hafva ofta 
Holländare och Americaner betjent fig deraf, 
och enfkiite perfoner håmta icke fållan fvafvel 
för eget behof. Franika Regeringen gjorde för 
några år fedan flora upoffringar för at inhåmta 
nyttan af denna grufva. Men företaget lycka- 
des ej, ty fkålpundet koftade en Ecu. (| Riksd)* 
Denna dyrhet hårflöt af arbetarnes dyrlegdhet , 
