tillika fjunde rötterna ur fig fjelfva. Om alla 
derfore multipliceras med alla fju y^i, fäs 
alla trettio fem y^^i. 
Men hade man velat taga alla Y^-^i eller 
alla y^^i, fä hade man nödgats gripa til nya 
rot-märken framföre de fyra fifta Y^i. For 
öfrigt borde man förfara pä lika fatt, mutat it 
mutandis. 
Af det forfl: anförda Exemplet fes, at man 
kan upgifvaalla vården af x i gsquation x^^-t^ö. 
Deviderar man med x - izzo^ fäs quotienten 
fom icke innehåller något rationelt ja icke nä» 
got möjeligt värde af och man kan dock 
upgifva alla defs rötter, Utan at gä den här 
litltakade vågen, ftulle det vara aldeles ogör- 
ligt; ty genom fjelfva methodus- ^quationum re- 
ciprocarum kan den val fånkas ned til i7:de gra- 
den, men omöjeligen lägre. 
Af hvad redan år anfördt år lätt at fe, at 
man kan finna alla rötterna af cequation x""'^ 
-4- x""^ -h ;c""^ -h -f- &C. A' -1- I — 
fä länge n betyder något Tal , fom kan up- 
komma af numrorna i, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8^ 9, 
10, dä antingen en af dem tages enfam , eller 
två af dem multipliceras tilhopa, eller tre, el- 
ler fyra &c. i alla möjeliga combinationer. 
Låt til ex. ;/ — 3.5.7, fä innehöllc a-quation 
^3.r.7 _ I 21:2 ö alla iMen citer alla 
yh, alla v^^i fann alla v'i äro bekanta, kan 
man finna alla ExpreOioner af v ''"''^i pS fam- 
ina fatt fom förut (kedt med v^'''i] det år, 
alla värden af x i ctxjoation .r^**-"'-- 1 3:0. Om 
nu icquation divideras med a -i:— p, blifva 
alla de andra rötterna värden af x i quotien- 
ten 
