^96 ^785- Noi\ Dec, 
nan art afHvirfvel hvars axel ligger horizon- 
telt efter bergslångden, och genom hvålfning 
nedvid jorden förorfakar in eller upgående bak- 
vindar j dem man likväl nu, jämte deras fam- 
manfättningar med de förra, kan gä förbi. 
§. 50. Af alt detta är tydligt nog, at 
luften formedelft ordinaira Vindar kan pä fie- 
ra fått fättas uti hvirflande omlopp, och fä 
kallade Hvirfvelvindar eller rättare Vind-hvirf- 
lar därigenom förorfakas. Deffe Vind-hvirflar 
fortjena vid underfokningar om Skj^drag fä 
mycket florre upmårkfamhet, fom fjelfva erfa- 
renheten tyckes medgifva, at defTa Meteorer 
ifynnerhet infinna fig och blifvit fedda på de 
orter och ftållen där Vindhvirfiarne, efter det 
anförda, mäft böra och kunna upkomma. Så- 
ledes äro efter Herr de Nux obfervation, fom 
i 40 ar pä Ön Bourbon därpå gifvit akt, Sky- 
dragen likafom bundne vid den tid dä Faflade- 
vinden fkiftar och käftar om, och ftridige luft- 
ftrömmar med fina omlopp faledes anträffas 
uti Atmofpheren, Buffon. Hift. Nat, Supplcm. 
T. VI. p. 168. Omkring kufterna, fes Skydrag 
mäft vid utgående Landt- uddar och uti Sund 
imellan och omkring Öar; Fors T er. Ohferv, 
tnade dtiring a Vojage. (3f\'er Sjöar och Slät- 
ter, fom äro omgitne af höga berg, förekom- 
ma Skydrag oftare än at man ej därpå behöfde 
gifva akt: Med et ord, det fer ut, fom hade 
Skydragen et verkUgt fammanhang med alla de 
orter och fituationer hvaraf Vind hvirflar plä- 
ga föranlåtas. Härtil kommer, at Skydrag of- 
ta vilat lig icke fa väl under, fom efter ftor- 
mar, och det fom mera är, at de Naturkunni- 
ge hittils i allmänhet töga tänkt pä andra or- 
faker 
