304 1785* D^c- 
hvariore Skydragen af blott värme fkulle up- 
itiga uti fä långa fmala oita bögde och flingran- 
de coiumner, håill öfver vatten, där ingen eld 
brinner, med den häftighet at underhålJa lutt- 
ftrommen fa läng tid 5 ån fvärare år at däraf 
förklara Sky dragens märkvärdiga vandring öf- 
ver Haf och Land, hvarvid ofta en väldfam 
ftorm, men ingen ovanlig hetta mediöigt, el- 
ler funnits pä den trakten fom de ätfolgt. Man 
borde, om het luft gör Skydrag, ofta och al- 
tid vid Eldsvådor och brinnande Vulcaner fe 
dem upkomma, ätminlione fpär därtill men in- 
gen har anmärkt dyUkt. Således felar mycket, 
at alla defie Meteorers phenomener af blott 
värme kunde förklaras 3 faft mera befinnes var- 
mens fuiia Antagonift, jag menar Kölden^ ehu- 
ru i ftridig led, vara i Iland at äitadkonima 
och tor hända verkeligen ottare förorfaka, äl- 
ven fädana verkningar och phenomener. 
2, Khld och Regn, 
§. 54. Når luften uti eller under et moln 
i höga Atmofphercn häftigt aikyles, ihopdrages 
den, bhr tyngre, faller ned och formerar där- 
igenom en lodrätt nedgående iuftltrcm; hvil- 
ken, dii den af vindhvirtlar lattes i rundiöp- 
ning, på lika fått, Ibm det utur bottenhåi af- 
rinnande vattnet, formerar en fpiralt nedlöpan- 
de dragande hvirfvel, til hvars öfra vida tratt 
luft och moln ifrån alla lidor flyta til, gifva 
fig ned däruti, packas ihop och formera eu 
nedhängande column. Aro molnen vatturika 
och deras ångor löpa ihop til droppor och 
regn, päfkynda delTe genom lit fall den nedgå- 
ende llrCimmen, ja de åro enfame illänd at 
väcka 
