jag nog benägen at tro den til en del vara 
grundad i atmofphcerens olika brytnings for- 
xnåga af ljusfträlarne; åtminftone torde den 
aldrig bora tilfkrifvas felaktighet i inftrumen- 
tet, emedan en inegalité äf 2^51" omogligen 
kan vara at förmoda pä en få liten vinkel 
fom 5' 9'^ (fé H på Avänfaxa)^ håldfi jag i 
C pä Kakamavara fom år något nåra af fam^ 
ma florlek allenaft får en Ikiljaghet af 31''. 
Däremot år til följe af läran om Refraélio- 
herna helt naturligt ^ at alla de ofvan anförde 
vinklarne bora förekomma florre eller mindre 
alt efter thermometerns eller barometerns ölikä 
hogder. Jag vil icke påftå ät alt låter hår^ 
leda fig därifrån; men at det likväl influerat 
något forefaller mig oflridigt. Detta har gif- 
vit mig anledning at vid den Frariflva mät- 
ningen antnårka en for fumm elfe om hvars 
verklighet jag år fullt ofvertygad ^ utati at 
åildoek vara i (länd at beflåmnia hvad inflyt 
tända den kunnat hafv.a på den upgifiia grad- 
längden. Jag finner nämligen aldrig at något 
affeende gorts på. terredra Refra<fliönj denna 
har fannolikt icke någon betydlig verkan, 
liien bor likväl icke aldeles uraktlåtas i éii få 
fin operation fom en gradmätning, och flyr- 
kes jag af alt detta i den tanken at en ny 
inåtning är aldeles oundgångeii^ for at rncd 
någorlunda iäkerhet kunna upgifva forhoilan- 
det emellan jordens axel och defs aecivators 
diameter, Hvad Marhematiflve punkttrne vid- 
U 2 rorer. 
