dock icke alt för mycket skall misstaga sig om 
medlen 3 h Varigenom det åsyftade ändamålet 
bör kunna vinnas ; och således undvika at 
begå altför stora fel, torde det vara säkrast 
at först formera sig et redigt begrepp ont 
principen 3 hvarpå Eldstäders inrättning hvi- 
lar, och derefter tillskapa sig et ideal af deii 
aldrafullkomligaste inrättning på eldstäder £ 
allmänhet 3 for at sedermera*, vid h varje sär- 
skilt tillfälle,- så litet möjligt är 5 äfvikä ifrån 
det rätta och sanna uti et så inveckladt ämne* 
Man bör derföre^ förr än man formerar sig 
et dylikt ideal $ noga känna i:o: huru Ved, 
stenkol, trädkol eller torf^ med et ord brän- 
slet som nyttjas i eldstader^ forbranneS, 2:0* 
huru lågan och röken Skall innestängas, så 
at den 5 förr an den utslappes uti atmos- 
pheriska luften, till en giften kropp rnå af* 
sätta så mycket varmeämne ? at det återståen* 
de icke är mera än hvad jämt behöfves fot 
at öfvervinna yttre luftens motstånd, och 
3:0: huru rökgångar eller skorstenspipor 1 
anledning deraf böra göras $ä 3 at både detta 
ändamål kan vinnas, och inrökning före* 
komrnas, 
2. Sedan Sch^éléj Priéstley, och ! syn* 
nerhet Låvoisier genom noggranna försök satt 
utom all fråga och tVifVelSmåt : at ingen för- 
bränning kan ske utan syrgas eller sådana 
luftarter (t t ex aimospherisk luft),, som inne- 
liåiSa detta gas |" och at kroppars förbränning 
icka beitåt Uti amiäi än Eldens framalftring 
R 2 . genom 
