46 
1 81 1 y 3&n* febr. Mart. 
marken efter medlet af September och flere vec« 
kor efter korn-fkörden, hVilken råg var få ld 
midt i Juli månad förra året, och hade fåledcs 
Varit i jorden två månader öfver året. Detta 
förändras fmåningom allt fom nian kommer läng* 
re föder, få att uti Södra Helfingland begynner 
rågen mogna förr än kornet, men gammal råg 
måfte dock fås förr an den nyi kan fkäras. Vid 
Upfala mognar den nya rågen nog tidigt för 
att gifva nytt utfäde , dock fås den nya rågen 
förr än kornet fkäres. Deremot vid C l mar och 
i Blekingen Iker rågfåningen få långt efter råg- 
Iköfden, att kornet emedlertid kaninbärgas, el* 
ler rågen tillbringar der 3 månadeis kortare tid 
i jorden än vid Lyckfele. Detta är ju ett ftort 
mått på desfa fläiiens olika växtlighet eller al* 
firande kraft. Härtill är vinterns lä\ngd huf* 
vudfakligen orfaken: ty man kan antaga att rå- 
gen växer blott då medeltemperaturen är öfver 
g 6 ,?, fom är allenaft en tid af knappa 3 måna- 
der i Lappmarken 5 de öfriga g månader äro i 
detta affeende vinter. Den behöfver fåiedes 
Xf månad af förra året eller haifannan fom ma* 
re till fin mognad. Man finner att den använ- 
der ungefärligen lika lång tid eller 4* månad 
få väl i Skåne fom öfra Italien, och att medel- 
temperaturen under denna tid på alla desfa Häl- 
len icke är mycket olika j men climaternas flo- 
ra Ikiilnad vifar fig deruti att i Lappmarken be- 
höfves 4 fomrnar- månader , i Skåne blott 2 fotn- 
marmånader, och uti Italien knappt mer än en 
half, ty mefta växten Iker under våren. Maa 
anfer här de 3 varmafte månaderna förfornmar* 
Mk de 6 medel- varma månaderna för vår osh höft» 
