181 1, fan. Febr. Mm. 
33 
kommer iblreflcctionen många atvikelfer från 
källors vanliga förhållande* 
Samma uti visfa bergsfidor utomordentligt 
ftarka Solr^flexion frambringar ockfä på nä^ra 
ftällen en lika ovanlig vegetation. Således fin- 
nes Hasfel vid Vattiom i Tuna Sockn, tillika 
med Primula veris 3 men deraf må ingen flata 
till Ortens Climat i det hela. Vegetationens 
förhållande i allmänhet ar följande. Alp.us g i q» 
tinofa finnes aldeles icke upp i landet,, ut:ui 
blott på hafsflranderna. Aconitum Lycoctonum är 
här allefUides allmän, hvilken knapc linnes a|- 
gorftadcs i Helfinglard. Följande fydligaTe väx- 
ter hafva vid Sundsvall eller Timra fin norra 
gräns, nämligen Scabiofa arv nlis, Gaiium ve* 
rum, Lonicsera Xylofteum, Flantago media, 
Geranium fanguir.tum, Herniaria gli b ra, Arcti~ 
utn Lappa , dmpanula perficifolia , ThymtiS 
ferpyllum, Feftuca fluitans. Sundsvall är det 
nordligafte ftalfe der Apleträd med nägon fram* 
gång och nytta kunna planteras. De fruktfcra- 
gårdar fom förr funnos Sunnanfkogs i Ånger- 
manland t. ex. på Näsland ära nu aldeles för- 
fyundna, fom vi far att de litet lönat mödan* 
Ännu ovaraktigare blef fruktträds - planteringen 
Vid Skellefteå i Wefterbotten. 
Växternas förhållande i Tröndhiem tyckes 
alldeles Öfverensftärnm a med det i Sundsvall, e- 
huru förra Hållets latitud är 1 grad högre, Man 
kan fvårligen med noggranhet beftämma Norri- 
ges climat, emedan folreflexionen i dalarna gjor 
fådan ftor fkillnad från landets allmänna tempe- 
&V,d.JiandUQvart. C ratur 
