1 70 1 8 1 1 ? fat* dug. Sept, 
behofver för att återgå till fin förra metallifka 
lkeppvlfe, att fåledes hvar och en fyra då hon 
"uplötte en metall utdref en qvantitet phlogifton, 
lo m för denna fyra altid var lika. I den fedna- 
re Chemiens termer fkulle Bergman hafva fagt, 
att hvar och en fyra, i de olika metalloxider 
bvaraf hon mättas, altid uptager fa mm a qvan- 
tum fyre. Någcn tid fedan Bergmans ikrifter 
utkommit, och författ vetUnfkapen i ett förbat- 
tradt fyftematifkt fkick, föll det fyftem, hvartil 
denne förträfflige Chemift bekände fig, och or» 
det phlogifton bann lyftes ur Chemifka fkriiter. 
Jag tillkrifver den fpråk - förbittring, fom vid 
namnbytet i Chemien upkom, att den af Berg- 
man citerade anmärkningen icke följt hans of- 
ri ga uptäckter, få fom en bevifad fanning 3 i den 
antiphlogiftilka Chemiens lärböcker. 
Många af Bergmans idéer uptogos några år 
fednare af en Tyfk Chemift J. B. Richter, forn 
ined nit fökte uphöja Chemien til Mathemaiiken, 
och fom genom lina ftöchyometrilka* arbeten 
gjort lig ett aktadt namn. Hans fätt at analyfe- 
ra var likväl för litet noggrannt, de ziffror 
han lade til grund för fina beräkningar, blefvo 
därigenom ofta långt aflägsna från verkligheten, 
och ej en gång proportionelt felagtiga, få att, 
refultaten af hans arbeten fakna det värde de 
kunnat äga, och det är ännu lika oafgjordt, fom 
då han begynte lina ftöchyometrifka förfök 
om den ilags mathematiika riktning han der 
för Chemien åfyftade, äger någon verklighet 
eller ej. Emediertid kan man ej neka att många 
af . Rickters mathematiikt - chemifka åfigter äga 
myc* 
1 
