1 72 
18H5 3 il1 - Se P L 
läran om de ChemifkaTrändfkaperna eti ny vänd* 
ning. Det är visferligen ingen Chemift, fom 
icke känner hans förträffliga arbete: Esfai de 
Statique Chimique. 'BerthÖllet utgår frän den 
principen att den Chemiika frändikapen är enmo- 
dification a i den allmänna attraktionskraft, fora 
bibehåller verldsfyttemet 1 fin oförändrade ord- 
ning} i kraft hvaraf det låter tänka lig att verk- 
ningarna af den Cbemifka frändikapen kunna 
bringas under lika fäkra mathematiika formler, 
fom de af gravitationen. I lina vidtomfattande 
underfökningrr träffade Berthollet fenomen, 
fom endafl af dylika beÖämda proportions -»för» 
hållanden kunde förklaras; men öfverhufvud af- 
vek han från den princip hvars fan no likhet han 
i början af ii 1 1 arbete fökt ådagalägga, och få* 
fom ett bland refultaten af hans forlkningar fyn- 
tes följa, att en flor del Cherniika föreningar kun- 
na ike i obeftänoda progresfions ferier emellan 
beftämdä maxima och minima. Proust har med 
ganlka många förfök beftridt denna del af Ber- 
THOIXETs frändfkapslära, och vifat att livar och 
en förening hade en beflämd proportion, fårat 
^tt ifrån denna til den näfta var et f prång, in* 
nom hviiket naturen kke kände några mellan- 
grader. Man kan invända få väl emot Proust's 
fom Berthollets analytifka förfök, att de ej al- 
tid följt den method, vid hviiken reiultatets 
rigtighet minft berodde af Ghemiftens ikicklig- 
het i handläggningen, en omlländighec utan 
hviiken man ofta fåfängt fpiller tid och möda. 
Jag kan på annat (att icke förklara de ftora fkill- 
aader fom ftundom yppats emellan mina och de- 
ras yefultat. Ungefär på denna punkt flod lä^ 
ran. 
