186 
ena en multiplication af den andras fyre med 
ett helt tal Det fednare inträffar Inifvur! fak li- 
ga il då de både förenade kropparna äro af myc- 
ket möt fat t electrochemifk natur, fåfom en lyra 
och en faltbafts, det förra åter är händelfen då 
de förenade kropparna aro af någorlunda lika 
electrochemifk natur t. ex. båda bafer. Jag fkaft 
loka upplyfa detta med exempel. Flera fyror kun- 
na icke för lig fjelfve frambringas, utan dertil 
fordras al tid närvaro af en fyrfat t kropp, Tom kan 
tjena fyran till bads. Den fvagafte bafis är vat- 
ten och vi hafva tlerföre vant ofs att för rena 
eller obundna anfe de fyror fom icke innehålla 
någon annan fyrfat t kropp än vatten. Jag har 
funnit att det vatten, h varifrån des fa fyror icke 
kunna fkiljas, lyder" aldeles fa mm a Jag fom ba» 
fem a, och att det fyre vattnet innehåller finnes 
i fyran multiplicerad t med famma tal fom fy- 
ret hos den bafis hvaraf fyran mättas. Somli- 
ga fyror uptaga ännu mer vatten, och kriftalli-* 
lera der ni ed. De nya vattenqvantiteter de der-* 
vid binda äro multiplicationer med hela tal af 
det vatten de förut fåfom b a Ils innehålla, och 
hela den famfällta vattenqvantitens halt af fyre 
är tillika en multiplication eller en divifion af 
fyrans med ett helt tal. Salt fyra, til exempel, 
uptager i det vatten hvanned hon ger van-* 
lig faltfyregas, i fyrfat t faltfyra och i alla 
faltbafer famma qvantum fyre, Kriitalliferad 
oxalfyra innehåller en qvantitet vatten hrars 
fyre är lika med fyrans, under fatifcering för- 
loras ^rdelar af detta vatten och den återflående 
J-:del håller lika fyre med en annan baiis hvar- 
af famma qvantitet oxalfyra fkulie mättas, Ci- 
tron* 
