igo .. I8H3 J«£ Aug. Scpt a 
titefen, vattnets fy re är fåledes altid en multipH- 
cation deraf, men jag har ännu icke funnit nå- 
got exempel der det fednare icke tillika flått i 
ett rigtigt imiltiplications-förhållande till bafens 
fy re. 
3:0 Dubbel fa I ter med och utan kriH: a 11 Vat- 
ten, Med dubbelfalter förftar jag fådana der 
en fyra förenat fig med tvänne bafer. Bafer- 
nas fyre är der antingen lika eller är den enas 
en muitiplication af den andras med et helt tal.' 
Det förra, fom är det yanligafte, inträffar med 
de flefta dubbelfalter fom bildas då ett furt falt 
neutraliferas af en annan bafis t» ex. med fura 
fvafvelfyrade, vinfyrade, oxalfyrade falter&cj äf* 
ven få händer det altid visfa bafer emellan , t. ex. 
emellan Ammoniak och Talkjord. Af clet fed- 
nare hafva vi exempel i alun , der lerjordens 
fyre är 3 gånger kalits. I detta falt är kalits 
fyre den ringafte qvantiteten, den finnes mul- 
tiplicerad i lerjorden med 3 , i fvafvelfyran med 
12 och i krifeallvattnet med 24. Det fednares 
fyre är en muitiplication af lerjordens med 8» 
4:0 Mineralier, Af hvad jag redan anfört 
följer, att Marmor, AJbafter,- Flusfnst, Bitter* 
fpat, m. fl. fl en arter måile vara fa mm an fat 1 1 ef-* 
ter den regeln att den ena beftåndsdelen håller 
den andras fyre till en muitiplication med r, 2, 
3 &c. Ar det troligt att den ene minérai-krop» 
pen (kulle undandraga fig en lag föm är gäl- 
lande för den andra? Det förfiår fig att här äc 
blott fråga om fådana mineralier, fom från dem 
inekanilka bianningen aifkiljt lig; med en be* 
ftämdt 
