220 I8n 3 Oct* Nov. Dec. 
hvad man gemerjligen uttrycker i form af Me- 
chanifk principe rörande expresfionen af kraft i 
varierade rörelfer, likväl icke annat är, än en 
ur functions theorien deriverandevhandling , hvU- 
ken man, i tillämpningar till rörelfer i allmän- 
het, funnit vigtig nog, för at med ett egit namn 
böra beteknas. På famma fätt hafva äfven an- 
dra Mechanifka principer varit critifk åtgärd mer 
eller mindre underkaftade} få till exempel har 
den 5 om continuerligt accelererande eller retar- 
derande krafters famtnanfättande och fördelning , 
af ofvannämnde författare, och fift äfven af La- 
plåCE i defs Mécanique célefte, utur olika fynpiin- 
cter blifvit betraktad} Emedlertid har mig, vid 
alla derföre upgifna deductioner, förekommit, 
fom innehöllo härå anförda bevis, antingen en 
p et it i o principii) eller faknade de erforderlig all- 
mänhet, eller ock tillade de materien qbjective 
något , fom allenaft vore ett refultat af fria hand- 
lingar på Awalytifka functioner, företagne en- 
daft ur ren-Mathematifka confiderationer, och få- 
ledes ytterft exprimerande allenaft identiteten af 
refultater utaf desfa olika handlingar» I fanning 
har jag trott mig infe, at icke mindre denna, 
än föregående grundfats , vore en rena- Mathe- 
niatikens exclufiva tillhörighet, nämligen den 
föregående deriverande^ ifrån functions theorie 
endaft, och den fednare ifrån functions theorie 
couibinerad med lära om functioners conftruction 
i fpatiurri Detta är, hvad jag ännu icke hos 
någon funnit anmärkt , och hvaraf jag hoppats 
at 1 en deduction i et eller annat affeende kun- 
de interesfcra dem, fom med nit omfatta ren- 
VetenJkäpliga underfökningar i allmänhet, famt 
allenaft 
