220 i8n 5 Oct, Nov. Dec. 
hvad man gemerjligen uttrycker i form af Me- 
chanifk principe rörande expresfionen af kraft i 
varierade rörelfer, likväl icke annat är, än en 
ur functions theorien deriverande handling , hvil- 
ken man, i tillämpningar till rörelfer i allmän- 
het, funnit vigtig nog, för at med ett egit namn 
böra beteknas. På famma fätt hafva äfveri an- 
dra Mechanifka principer varit critifk åtgärd mer 
eller 5 mindre underkaftade, få till exempel liar 
den 5 om continuerligt accelererandé eller retar- 
derande krafters famtnanfättande och fördelning , 
af ofvannämnde författare, och lift äfven af La- 
plåce i defs Mécanique célefte, utur olika fynpan- 
eter btifvit betraktad} Emedlertid har mig, vid 
alla derföre upgifna deduetioner , förekommit, 
fom innehöllo härå anförda bevis, antingen en 
petitio principii) eller faknade de erforderlig all- 
mänhet, eller ock tillade de materien qbjective 
något , fom allenaft vore ett refultat af fria hand- 
lingar på Analytilka functioner, företagne en- 
daft ur ren - Mathematifka confiderationer , och få- 
le des ytterft exprimerande allenaft identiteten af 
refultater utaf desfa olika handlingar. I fanning 
har j.?g trott mig infe, at icke mindre denna, 
än föreg.åeade grundfats , vore en rena- Mathe- 
matikens exclufiva tillhörighet, nämligen den 
föregående deriverande. ifrån functions theorie 
endaft, och den fednare ifrån functions theorie 
couibinerad med lärä om funetioners conftruetion 
i fpatiurri. Detta är , hvad jag ännu icke hos 
någon funnit anmärkt , och hvaraf jag hoppats 
at en deduetion i et eller annat affeende kun- 
de interesfrra dem, fom med nit omfatta ren- 
Vetenfkapliga underfökningar i allmänhet, famt 
allenaft 
