2i6 1806, £?tiL Aug. Sep t. 
Fenorna. Ryggfenan börjar midt ofver éfre 
égat, år midtpå bredaft och har jag funnit 
deri 54 — 57 — 59 ftrålben; andra ha råknat 
dem ånda till 62. Analfenan har 40 — 42. 
Stjertfenan, fom år rundad, har 16 eller en- 
ligt Artedi 19 flrålben. Bukfenorna, fom fitta 
litet långre fram ån broftfenorna ha h vardera 
6, och Broftfenorna, med rundade fpetfar, hy fa 
hvar for fig 11 flrålben. 
Längdmått. Om fifken år från munnens 
fpets till fljertfenans bas 12 | tum; få år bred r 
den inom fenornas bafer på bredafle flållet 5 £ 
och fjelfva fljertens bredd 1 f tum ; fljertens 
långd från Ryggfins och Analf:ns motfvaran- 
de flut till fljertfins bas år 1 i tum. 
Denna och PL Pasfer åro hvarannan få 
like att om icke ögonens olika låge iacktta- 
ges, kunna de fvårligen åtikiljas. De finnas 
ockfå tillfamman alimånna i både Nordfjöri 
och Ofterfjon, hinna fållan till någon betyd- 
lig florlek , åtminflone har jag alldrig fett dem 
få flora fom de ftörre individerna af foregå- 
ende arter. Fifkare kalla desfa, egentliga Flund- 
ror ? utantvifvel derfore, att de åro allmånnafl 
och torde fåledes hafva gifvit {lågtet fl t namn; 
de anfe ockfå båda desfa arter (Flefus och 
Pasfer) for ett och fa mm a och knappad lår 
någon fifkare haft det infall att ögonens flåll- 
iring på olika fidor voro enfamt ett tillräck- 
ligt fkiljemårke. Denna ofvertygelfe hos dem, 
fynes ha vunnit bifall forft hos de åldre Au- 
do- 
