21 
ranguerbehat, prvky nesložené) všehoiníra, jsouc co první tvůrčí stupeň 
pustá a jednotvárná. 
2. Tato látka*) svým puzením počala se někdy trhati (se od- 
strkovati a přitahovati), tím povstala tělesa všehomíra, a zbylo ještě 
původní látky dosti, v nížby se tělesa ta mohla vznášeti, se pohybo- 
vati. Tak povstaly eter, vzduch, světlo, teplo atd. A to vše nelze ji- 
nak představí ti si, než jako formu původní látky vůbec, jako formu 
vůle měnícího se Oum.**) 
3. Na té cestě ku poznání musila tato původní látka snad 
miliony let (t. j. v neobmezené prostornosti bez sčítaného času) pra- 
covati, nežli dospěla k tomu, aby si utvořila organismy smyslné, 
nežli si utvořila intellekt k poznání sebe sama. 
4. Tato cesta znamená stálé vyvinování se látky původní, usta- 
vičné vystupování z útvarů hrubších k útvarům tenčím a jemnějším 
a konečné dostižení organismů. ***) A tak když látka původní se srá- 
žeti a tělesa ve všemmíře tvořiti (totiž voliti) započala, stalo se to 
vůlí Brámu, a tělesa ta byla chápatelnou (ač posud nechápanou) 
formou této vůle, ona byla ta vůle sama. Touž vůlí utvořila se střední 
tělesa — slunce; i není nic jiného než samá tato vůle ve svých 
vyvolených chápatelných formách, vůle to měnícího se Oum. 
5. Vůle ta byla na počátku hrubá a prudká. Avšak když na 
jednotlivých tělesích n. p. už to vystupovati a se tvořiti počalo, co 
na zemi žulou a t. p. jmenujeme, byla vůle tato už pokročilejší a 
její forma krotší, vyvinutější. A vyvinování to dělo se dále a dále, 
*) Srovnej : Oup. I., p. 193. et sq. Kark Brahmen, Adalak Brahmen, Va- 
čapoui Brahmen, Šakl Brahmen atd. 
**) Oi Fereštehha (bytosti dokonalejší než člověk) a Pradjapat petierunt 
quód fundi aridi, terra sicca, lapides, saxa quód sine vita sunt, cum ta 
átma, quam relationem habent? Pradjapat dixit: responsio, quód di- 
cam, in ea dubium non est. .. quód ab átma apparens factum prodierunt: 
et quidquid ab eo apparens factum est, forma ejus est. Oup. II., p. 449. 
***) N. p. Pradjapat dixit: primům unus átma fuit, quód ab eo haec omnia 
productio facta. Is e solitudine sua quietem cum non obtinuisset, imagina- 
tum ipse cum fecisset, voluit, quód multus et diversi generis appararet. Cum 
diversi generis apparuisset, corpora diversi generis producta fecit. Illa cor. 
pora, similia petrae sine motu, et sine pran, sicut arbores síccae, sine 
sensu manserunt. lila corpora in hoc statu cum vidisset, rursus sine quiete 
factus, voluit, quod ipse in medium illorum ingressus, haec ad sensum et 
motum adducta faceret: similis vento factus, in medium horům intravit. 
Et ut ex illo unico vento, quod pran fuit, vidit, quod actio ante non 
iret, ipsum hune ventum quinque portiones fecit, quód pran, et apan, et 
šaman, et adan, et bian sit. atd. Oup. I., p. 301. Vide Oup. IL, p. 57* 
