12 
že ke každému bodu x, y, z ua kouli náleží na ellipsoidu bod se 
souřadnicemi 
ax by cz 
ke každému kolem koule opsanému pravidelnému mnohostěnu patří 
podobně kolem ellipsoidu opsaný mnohostěn nej menšího krychel- 
ného obsahu. 
Jestli f obsahem mnohoúhelníku na povrchu pravidelného mnoho- 
stěnu kolem koule opsaného a zavírá-li kolmice roviny onoho mnoho- 
úhelníku s hlavními osami úhly a, ß, y\ je-li dále f obsahem pří- 
slušného mnohoúhelníku na povrchu mnohostěnu ellipsoidu opsaného, 
p délkou kolmice spuštěné ze středobodu ellipsoidu na rovinu plochy 
/, r poloměrem spojujícím středobod s bodem dotyčným plochy této 
a ellipsoidu, následuje 
_ f ábcf "\ a f cos* a cos* ß cos 2 y ~\ 
t - ^— ^ ) y—tf i p » ^ ) > 
1 cos* a cos* ß , cos* y 
p* ~~ a* 1 b* 1 c* 
r* as a*cos*a + b*Cos*ß + c*cos*y . 
Z rovnic těchto a z pravidla z počátku dokázaného plyne bez- 
prostředně poučka: 
V každém kolem ellipsoidu opsaném mnohostěnu nejmenšího 
krychelného obsahu jest veličinou stálou 
1. součet čtverců obsahů ploch mnohostěn obmezujících; 
2. součet čtverců převrácených hodnot kolmic ze středobodu 
ellipsoidu na tyto plochy spuštěných; 
3. součet čtverců poloměrů spojujících, středobod s body do- 
týčnými mnohostěnu a ellipsoidu. 
Z prvního následuje konečně, že povrch naznačeného mnoho- 
stěnu bude největším, mají-li plochy jeho vzájemně stejný obsah. 
Prof. K. V. Z eng er hielt einen Vortrag über eine Art 
von thermoelektrischen Ketten. 
Prof. Dr. Fr. Studnička fügt eine Notiz bei zu seiner früher 
mitgetheilten*) Charakteristik der Maxima oder Minima 
von Funktionen mehrerer Variablen. 
Ist nämlich, wie in der angeführten Abhandlung 
die homogene Funktion zweiten Grades, von deren Zeichen die Ent- 
*) Siehe „Sitzungsbericht vom 16. März 1868." 
