- 258 - 
tykt Lag udsøgt grov Strandsand. Graven selv var tom, men ovcn- 
paa Dækhellen var lagt en velformet Spydspids af Jern. Haugen 
er siden ved Filialafdelingens Forsorg bleven fredlyst. 
Ved de to mærkværdige Fund i Tune 1867 og paa Gogstad 
i 1880 er i de sidste Aar Opmærksomheden bleven særlig henvendt 
paa den for Vikingetiden eiendommelige Gravskik: at lade den døde 
paa et Skib søge Veien til Sjælenes Land. I den store Haug, som 
Museet i 1874 lod udgrave paa Møklebust i Eid i Nordfjord, viste 
Fundet, at Høvdingen var bleven brændt paa og med sit Skib. 
Medens overalt ellers i Landet Vikingegrave med ubrændt Lig har 
vist sig forholdsvis hyppige, har de derimod langs hele Vestkysten 
været rene Undtagelser, og idet altsaa i denne Landsdel Ligbrand 
maatte antages at have været den almindelige Gravskik, fulgte deraf, 
at Udsigterne til et »Skibsfund« paa disse Kanter har været smaa. 
Sidst Sommer blev imidlertid indberettet, at man i Storhau- 
gen paa Karmøen skulde have fundet tydelige Rester af et i Hau- 
gen begravet Skib. Storhaue^en skal ifølge norske Fornlevninger 
(S. 348) være en af de største i Landet, men allerede fra før 1867 
har Eierne hentet Jord og Fyld fra den, saaledes at nu næsten den 
ene Halvpart skal være borte. Paa Afdelmgens Bekostning blev 
strax foretaget nogle foreløbige Undersøgelser, og efter at der ved 
disse er skaffet Sikkerhed for, at Haugen virkelig har dækket en 
Skibsbegravelse, vil Museet til Sommeren lade foretage en plan- 
msessig Udgravning] for at redde alle de Oplysninger, som endnu kan 
lade sig indsamle fra dette storartede Mindesmærke. 
Af Gjenstande fra Middelalderen kan fremhæves et Røgelseskar 
fra Eidfjord og Fodstykket af en Monstrans af forgyldt Kobber fra 
Hoprekstad Kirke i Sogn. Monstransen har sexbladet Fodstykke 
og høi Stamme med sexkantet Knap, men af hele Overbygningen, 
der i Regelen har Form af et lidet gothisk Taarn, er intet tilbage. 
Museet eiede tidligere kun et lignende Stykke, der ligesom det ny- 
erhvervede er bleven bevaret paa den Maade, at det efter Refor- 
mationen er bleven degraderet, forsynet med Lysepibe og tåget i 
Brug som simpel Lysestage. 
Et andet mere kunstfærdigt men ogsaa meget ældre Minde om 
Middelalderens religiøse Skikke er det her Fig. 4 afbildede Drage- 
hoved, der engang har prydet Gavlspidsen paa Relikvieskrinet i 
Torvestad Kirke paa Karmøen. Det er af forgyldt Kobber og fandtes 
ved Gravning i den gamle, nu nedrevne Kirkes Kor. 
I Middelalderen havde vistnok de fleste af vore Kirker mindst 
en saadan Helligdom. De førtes omkring ved høitidelige Proces- 
