— 26l — 
synes disse samme Figurer eller Symboler at have været i Brug og 
at have havt samme Betydning i fjernt adskilte Tider og Lande. 
Tydelig er Fremstillingen af en Kam nederst paa den ene Side 
af Midtlinien. Men ogsaa Kammens buede Ryg med de to gjen- 
nembrudte Aabninger har virkelig større Lighed med de Kamformer, 
der kjendes fra Broncealderen, end med vore middelalderske. En 
lignende Fremstilling vides heller ikke at være bemærket paa noget 
Gravminde her i Landet eller i Norden, hvorimod der i Skotland 
paa »sculptured stones« tra den ældste kristelige Tid ikke sjelden 
forekommer Billede af en Kam sammen med »Kors, Solskiver, 
Løver og Elefanter«. (Stuart: Sculptured stønes, Tombeau de 
Childeric 374, Archæological Annals of Scotland Pag. 500.) 
Ovenfor Kammen lodret paa den er anbragt en spidsoval Figur, 
der ligner to Figurer paa Kivikmonumentets ene Billedsten, se Nor- 
dens Urindv. 2, Pag. 5, No. i. Figuren er tydelig, men hvad den 
skal fremstille, er usikkert. 
Som det sees paa Afbildningen, er der paa hver Side af Midt- 
linien indhugget tre Tegn. Desværre har den øverste og nederste 
Figur paa den ene Side været enten løsere indhugget end de andre 
eller mere udsatte for Slid, saaledes at de nu vanskelig kan forfølges 
eller bestemmes. Den øverste kunde maaske, idet dens tre para- 
lelle Linier øverst synes at forene sig og danne to Buer, have været 
tydet som Omega, saafremt den tilsvarende Figur paa den an- 
den Side af Midtstregen havde havt nogensomhelst Lighed med et 
Alpha. Men den bugtede Linie kan umulig tolkes paa den Maade. 
Af den nederste Figur kan udskilles en liden Ring og to brede 
Linier, men Forbindelsen mellem dem er ganske uklar. 
Ligesaa usædvanlige og gaadefulde som Stenens Billeder ere, 
ligesaa usikker er altsaa dens Alder. 
Figurerne ere alle ganske grunde og synes mere at være ban- 
kede ind med en skarp Sten end meislede med et Ægværktøi af Jern 
eller Staal. I den Henseende, med Hensyn til Arbeidsmaaden, viser 
disse Figurer ulige større Overensstemmelse med Tegnene paa Rege- 
gravens Gavlhelle, end f Ex. med de middelalderske Billeder paa 
Runestenen fra Tuv paa Jæderen (Fornl. 300). Linierne paa denne 
er ulige skarpere, næsten ligesaa dybe som brede. Tuvstenen og 
Hellen fra Kirkeide er af samme Stenart, haard Sandsten, medens 
Gavlstenen i Rægegraven er af Granit ligesom de fleste Helleristnings- 
tavler. De besynderlige Billedstene fra Mjeltehaugen paa Giske er 
af Skifer, hvorfor de indhugne Linier viser flisede Kanter med ujævn 
Bund. Mjeltehaugens Heller kan efter al Sandsynlighed henføres til 
