158 
obwity, t. j. obalený — květem, ovocem), kobieta (ženská) z francouz, 
coquette, (proto ani kobiata dle powiat, ani kobiota dle przedmiot), 
gabinet (kabinet), gamrat (kamarád), gindžal (kindžal), krzak a krzew 
(keř a křoví), krzewič sie. (okřívati, cf. okřáti), zgon (skon), zgrzyt 
(skřip), grajcar, držec, drgač (trhati sebou), 
d) m — n a /: brama (brána) vedle brona a bronic, Mikolaj 
(Nikolaus), niedžwiedž (medvěd), pielgrzym (Pelegrin), olbrzym (obřin, 
obr), zolmirz vedle žoínierz, trzymač (m. drzywač), mniemac (m. 
mniewač, domnívati se), mniemanie (mínění), dzis (zz dziéjs zzdzieňš), 
e) r : zz 1 a % j : Maígorzata (Margareta), pielgrzym (peregrinus), 
jaskóíka (lastovka), bisurman (zz busurman zz musulman, úhlavní ne- 
přítel), mularz (zedník) vedle mur (zeď, fr. mur, něm. Mauer), mówič 
(= mowwič zz stp. molwié), cliusta (m. chósta zz chowsta zz cholsta), 
chlostač a chwostač, 
f) s zz z a r : ze mna^ z tobfy zemsta (pomsta), zebrac, przy- 
zwoity (cf. przyswoič), ksi§ga (kniha), ksi^dz (kněz), ksiaž§ (kníže), 
ksi§žyc (měsíc na nebi, cf. kněžic), Pomezania (Pomerania), 
j) sz zz z zz cz a rz : wyžszy (vyšší), wyžéj (výše), krztalt vedle 
ksztalt (postava, tvar, Gestalt), mlodzierz vedle míodziež, rusznica 
(ručnice), deszcz (stpol. deždž), dresz a dreszcz (m. drež, cf. rus. 
ÄpoaKB), nieborak (nebožák), orszag (zástup, průvod) z mad. orszag 
(čti orsag) a to ze stslov. poYcam (krajina), 
h) chzzkzzzž: ptacha i ptak, chrzest (křest), chrzan (křen), 
pacha (paže), krztoň (chřtán, hrtan, hltan), grzbiet a chrzebta; polské 
zwyciezca (vítěz, BHTíi3h) je patrně odvozeno od slovese wyciezyc (vy- 
těžiti, cf. ciezyč, wyciagn^č), jako mowca od mówič a p.. zolza m. 
žíoza (žláza, 2Ka*3a). 
Ale ovšem toto střídání souhlásek při tvoření slov není tak 
pravidelné a důsledné, jako stupňování hlásek, a také je zde jen 
částečně a neúplně sebráno a sestaveno. Je to zde první pokus toho 
druhu, jenž potřebuje ještě doplnění a tu a tam snad i opravení. 
2. Proměny souhlásek z 'příčin vnějších, 
čili fysiologických, t. j. vlivem následujících hlásek a souhlásek při 
tvoření slov i při flexi. 
a) Vliv hlásek na souhlásky. 
Ye spojení souhlásek s hláskami v slabiky a slova řídí se sou- 
hláska vždy dle hlásky následující, tak že před hláskou tvrdou (ši- 
