20 
His a již tehdy, kdy vytvořeno rýhováním koulí osm, dutinka, již 
porovnává s Baerovou dutinkou rýhovací. Na živých vajíčkách jsem 
rozšířenin oněch nikdy neviděl, ani dutinky zmíněné. Na řezech 
konservovanými vajíčky jsem je někdy viděl, jindy opět neviděl 
(obr. Id) a mám za to, že to jest jen něco nahodilého, z konservo- 
vání povstalého. Na živých vajíčkách viděti rýhy právě na povrchu 
žloutku tvořivého rozšířenější než v hloubi, kam vlastně ostře zasa- 
hují. Na řezech viděti rýhy ty různé podoby a velikosti (obr. 2). 
His (loc. cit.) udává, že jádra v koulích rýhováním povstavších 
objevují se až dne druhého, tedy až více koulí již vytvořeno. Viděl 
jsem však určitě jádra již tehdy, kdy dvě koule byly vytvořeny a sice 
jak na živých, vyvíjejících se vajíčkách, taktéž i na řezech konservo- 
vanými vajíčky (obr. 1.). Při silném zvětšení viděti je tak, jak je 
Balfour*) vyobrazuje, totiž jak sestávala by z malých měchýřků. 
Jádrům buňky dorostlého individua ani dost málo nejsou podobná 
(obr. lb). Rovněž nejsou té podoby, jakou mají jádra buněk embryonál- 
ních a též dorostlých individuí před dělením. Neukazují oněch Straš s- 
burgerem a Flemingem aj. popsaných karyolytických figur. 
Než rýhování započalo, jeví se kontura žloutku tvořivého úplně 
okrouhlá, pozorujeme-li ji shora. S vystoupením rýhy první stává se 
delší ve směru na rýhu tuto kolmém. Když rýha tato jest úplně 
vytvořena, má žloutek celý podobu osmičky. Čím dále pak vystu- 
puje rýha druhá, kolmo na první směr stojící, tím více stává se 
kontura kraje žloutku tvořivého okrouhlejší. Když se bylo vytvo- 
řilo kulí osm, prodlužuje se však směrem tímže jak dříve. V dalším 
postupu rýhování nerýhují se koule všechny stejně rychle; ony totiž, 
které leží více uvnitř, rozpadávají se daleko rychleji než povrchní. 
Na povrchních též po nějakou dobu viděti, že jsou něco větší, než 
ony více uvnitř ležící. Čím dále rýhování postupuje, tím okrouhlejší 
stává se kontura. Lehko lze sobě představiti, že nerovnou tou rych- 
lostí rýhování na různých místech povstává pak tvar ellipsoidní. 
Když rýhování postoupilo tak daleko, že, zárodek stal se 
ellipsoidním, tu viděti již epidermoidální vrstvu, Balfourem tak 
pojmenovanou (Deckschichte dle Götte a Hisa), která vytvořila se 
z buněk zárodkových. Jest jedno vrstevná, z buněk kubických, sou- 
vislá, přesahuje okraj zárodku a přechází poněkud na žloutek. Tak 
popisují ji též autorové. Na praeparátech svých však vidím, že na 
kraji zárodku, mezi zárodkem a žloutkem jsou úplně ostře ohrani- 
*) Balfour: Devel. of Elasmobr. Fishes. London 1878. 
