21 
čené buňky, které s buňkami oné epidermoidální vrstvy úplně sou- 
visí a stejného s nimi charakteru jsou. Buňky ty netvoří však v tomto 
stadiu souvislou vrstvu mezi zárodkem a žloutkem, nýbrž ztrácejí se 
čím blíže středu.*) Souvislost buněk těch, které mezi zárodkem 
a žloutkem výživným jsou, s vrstvou epidermoidální lépe viděti ve 
fig. 10. (loc. cit.), kreslené z téhož řezu jako fig. 9., jen při silnějším 
zvětšení. 
Poněvadž jiných buněk ani na žloutku ani ve žloutku nenachá- 
zím, mám za to, že to jsou ony buňky, o nichž autorové, kteří se 
vývojem ryb zanášeli, tvrdí, že samostatně se vytvořují ve žloutku. 
Na hranici žloutku a zárodku lze viděti na řezech dutinky, které 
povstaly konservací, poněvadž na živých vajíčkách není o nich žádné 
zmínky. Nějakých buněk jsem však nenašel. Dle pozorování svých 
nutno mi říci, že buňky ty téhož původu jsou jak ony epidermoidální 
vrstvy, totiž z buněk zárodkových. Buňky ty vytvořují později úplně 
souvislou vrstvu, jak viděti ve fig. 11. (loc. cit.) mezi žloutkem a zá- 
rodkem. Čím dále celý zárodek roste, žloutek obkličuje, tím dále 
sahají též ony buňky (vlastně jen protoplasma s jádry, poněvadž 
úplně určitě konturu buněk rozeznati nelze). Buňky ty na okraji 
blastodermu se nalézající souvisí s vrstvou epidermoidální a onou 
vrstvou mezi zárodkem a žloutkem a mají původ od oněch vrstev. 
Götte**) a v posledním čase Hoff mann***) udávají, že 
z oněch „samostatně se vy tvoři vších buněk" se později vytvořuje 
krev. Co se z oné vrstvy buněk mezi žloutkem a zárodkem dále 
vytváří, neměl jsem dosud příležitost pozorovati. 
Jak s hora řečeno, nepronikají rýhy celým žloutkem tvořivým, 
nýbrž zůstává část žloutku tvořivého z počátku nerýhována. Ve stadiu 
onom však, kdy zárodek celý má podobu ellipsoidní, nenašel jsem 
nic více ze žloutku tvořivého nerýhovaného. Co z ní se utvořilo, 
zda zvláštní nějaká vrstva buněk, které by bylo lze dále sledovati, 
udati nemohu. Oellacher (loc. cit.) srovnává onu basalní massu, 
kterou na řezech pozoroval u pstruhů a kuřat, s dolní polovicí va- 
jíčka u batrachií. Na řezech možno ji viděti vždy, avšak na vajíčku 
živém u Crenilabrus pavo, pokud se pamatuji, jsem ji neviděl, ne- 
popírám však, že by nebyla. 
*) Janošík: Beitrag zur Kenntniss d. Keimwulstes. Sitzungsber. d. k. Akad. 
der Wissensch. Wien 1881, Fig. 9. 
'*) Götte: Centraiblatt für med. Wissensch. 1869. S. 404. 
*) Hoffmann: Zoolog. Anzeiger. 1880. 
