22 
Na zárodku čočkovitém popisuje His (loc. cit.) zvláštní systém 
mezer, které jsou jistě také jen následek konservace. V dalším po- 
stupu rýhování stává se zárodek plošším, pak mískovitým, z části 
žloutek výživný objímajícím. 
Co se týká vytváření dolní vrstvy zárodkové, pozoroval jsem, 
že se tvoří ohnutím se krajů zárodku, jak to Götte (loc. cit.) udává, 
a že na místě tom, kde prvně ono ohnutí se událo, počíná vytvářeti 
se plodek. Obr. 3. — 5. schematicky to naznačují. Hořejší jest vždy 
schéma optického průřezu, dolejší pak ukazuje, jak se jeví zárodek 
z dola pozorován. Na schematických obrazech jest též naznačena 
epidermoidální ona vrstva a pak ona vrstva mezi žloutkem a zárod- 
kem, aby viděti bylo její poměr k dutinkám v obr. 5. a 6. zobraze- 
ným. Ohnutí ono vychází z jednoho místa a na místě tom jest 
vrstva ona, ohnutím povstalá, vždy nej širší a povolně spadá na 
dolní vyhloubenou plochu zárodku, jak naznačeno v obrazcích 5. a 6. 
Odtud dále na celém okraji jest užší a užší, až pak na místě zrovna 
protějším jest nejužší a spadá ostře na plochu spodní. V dalším po- 
stupu stává se ono podhrnutí stále větším a větším na místě prvního 
se objevení, na ostatním pak okraji se stává tenčím. 
První objevení se nějaké dutinky nepozoroval jsem dříve, až 
v onom stadiu, jež zobrazeno v obr. 5. Dutinku tu nelze zváti rýho- 
vací. Byla by to spíše dutinka odpovídající t. zv. dutince zárodkové 
u ptáků (Keimhöhle). Dis se popírá vůbec jsoucnost nějaké takové 
dutinky u ptáků a zdá se mi, že právem. U ryb lze ji viděti jak 
na živém vajíčku, tak i na řezech vajíčkem konservovaným. Rozdíl 
však mezi dutinkou touto u ryb a onou všeobecně t. zv. dutinkou 
zárodkovou jest ten, že u ryb nehraničí na žloutek, nýbrž že onou 
vrstvou, dříve popsanou, která původ béře z vrstvy epidermoidální, 
jest od žloutku oddělena. Balfour (1. c.) cítí, že nelze dobře tuto 
dutinku zváti dutinkou rýhovací, nicméně však označuje všude na 
obrazech dutinku tu písmeny s. c, totiž segmentat. cavity. Dutinku 
rýhovací popisuje dle Oellacher-a (1. c.) Lereboullet při stadiu, 
kdy vyvinuto bylo asi 30 koulí. O el lach er ji popírá a já nenašel 
jsem rovněž žádnou v tak mladém stadiu. Balfour (1. c.) mluví 
o nějaké dutince a vyobrazuje ji na tab. III. obr. 1. a má tuto za 
dutinku v onom smyslu, jak mluví se o Baerově dutince rýhovací 
a poukazuje na zcela jiný charakter dutinky oné, která vůbec u ryb 
slově dutinka rýhovací a která asi naznačena v počátcích tu na obr 5. 
On našel dutinku onu, která se mu zdá míti ten vlastní charakter 
dutinky rýhovací jen u zárodku jednoho a ač, jak praví, mnoho k vůli 
