24 
4. 
Příspěvky k rozšíření fosforečnanů v Čechách. 
Sepsal Julius Stoklasa a 'předložil prof. J. Krejčí dne 12. ledna 1883. 
I. Nové naleziště fosfátu u Blosdorfu nedaleko Lanškrouna. 
Rozkošné údolní brázdy na hranicích česko-moravských okolí 
Lanškrouna permským útvarem vyplněné, vroubené jsou příkře vy- 
zdviženými hřbety pískovce, jež dodávají krajině ráz nad míru pů- 
vabný. 
Pískovec kvádrový náleží ve své spodní části pásmu peruckému, 
na němž pak uloženy jsou vrstvy korycanské, a výše opuky bělo- 
horské a teplické. 
V Blosdorfské stráni láme se kvádrový pískovec pásma peru- 
ckého k účelům sochařským, a po blíže lomu odkryta byla značná 
flec uhelná. 
Na úpatí zalesněného vrchu směrem k Moravě odkryl jsem malé 
ložiště modrozeleného jílu, kterýž při bedlivějším prozkoumání spoře 
tajil drobounké krystallky Vivianitu. 
Hmota měla podobu jílovitou, byla měkká, barvy modrozelené, 
po uschnutí jevila slabý lesk kovový. 
V kolbičce zahřátá dávala znáti organickou látku. 
Hutnost stanovená při 17° C. z několika zkoušek shledána 
= 2-5804. 
Qualitativní rozbor objevil: 
S0 3 , Si0 2 , <70 2 , Cl, dále FeO, Fe 2 0 3 , Al 2 0 3 , CaO, MgO, 
K 2 0, Na 2 0 stopy manganu, vodu a organické látky. 
Quantitativní analyse vykázala: 
Ve 100 dílech dle váhy bylo obsaženo 
P 2 0 5 . . . 14702 
Si0 2 46-082 
S0 3 0-362 
K 2 0 1-634 
Na 2 0 2-436 
MgO 0-733 
CaO 2-154 
Fe 2 0 3 + Al 2 0 3 30-542 
Ztráta při pálení . 2-115 
100-760 
