34 
obdržíme zase přímou dp a přímé čáry druhé soustavy na ploše R. 
Ostatní přímé čáry roviny L přecházejí v ellipsy, paraboly a hyperboly. 
Odvozená plocha R, obsahující řezy elliptické, parabolické a 
hyperbolické, jakož i dvě soustavy povrchových přímých, jest hyper- 
boloidem o jednom povrchu. 
5. Poloha roviny L zůstává tatáž až na to, že se do- 
týká základní kuželosečky P. 
Pak obdržíme povrchové přímé pouze jedné soustavy. Plocha 
druhého stupně R jest pak plochou kuželovou. 
Zbývá nám ještě : vyhledati vytvoření paraboloidu hyperbolického. 
Zvolme jakožto plochu základní hyperboloid o jednom povrchu. 
Pomocná plocha U jest pak také takovou plochou. 
Předpokládejme, že rovina L se dotýká této plochy U. Jak známo, 
protíná ji pak ve dvou povrchových přímých A, J5, které procházejí 
průsečnými body roviny L s kuželosečkou P. Tyto body jakožto středy 
svazků paprsků dávají po transformaci dvě soustavy přímek povr- 
chových plochy odvozené. Ony průsečné přímé A, B přecházejí pak 
v úběžné přímé plochy R a sice různých soustav. 
Každá přímá roviny L protíná obě přímé A, B ; tím dostáváme 
hyperboly. Veškeré přímé, které procházejí průsekem přímých A, B, 
transformují se v paraboly. 
Z toho je patrno, že odvozená plocha druhého stupně jest hy- 
perbolický paraboloid. 
6. 
Resultate der botanischen Durchforschung Böhmens im 
Jahre 1882. 
Vorgetragen von Prof. Dr. Lad. Čelakovský am 26. Jänner 1883. 
Das Pflanzenverzeichniss, welches ich als Gesammtresultat der 
im J. 1882 gemachten oder doch in diesem Jahre mir bekannt ge- 
wordenen botanischen Untersuchungen zahlreicher Beobachter dem 
botanischen Publicum übergebe, wird hoffentlich als ein erfreulicher 
Beleg zu der jüngsten floristischen Thätigkeit in Böhmen aufge- 
nommen werden. 
Ich selbst sammelte im Vorjahre vorzugsweise im Elbthale und 
im östlichen Gebiet, bei Wlašim, Pilgram, Bechyně, Moldautein, 
