304 
Slída a augit způsobují modravou barvu její. 
Průřezy plagioklasové náležejí bud krystalům a pak jsou 
tabulkovité nebo úzce páskovité (odrůdy drobnozrné) bud zrnům 
a pak mají obmezení různé (odrůdy jemnozrné). Průřezy tabulkovité 
vynikají obyčejně jako průřezy srostličné a jeví namnoze již v oby- 
čejném světle zřejmé rovnoběžné rýhování, svědčící srostlicím poly- 
synthetickým anebo nemají žádného patrného rýhování a srostličný 
ráz jejich objevuje se teprve ve světle polarisovaném, v němž se 
oboje zmíněné průřezy v nej krásnějších barvách stkví. Vedle toho 
vyskytují se tu průřezy tabulkovité, které ani ve světle obyčejném 
rýhování nejeví ani v polarisovaném zjevů barevných nepodávají; toť 
průřezy vedené rovnoběžně s ooPoo. 
Kdežto průřezy tabulkovité místy celá mikroskopická pole sklá- 
dají, objevují se průřezy páskovité v nej rozmanitějších skupeních, 
objímají často průřezy orthoklasové nebo se k nim přikládají anebo 
jimi objaty bývají. 
Hmota plagioklasová není všude stejně čistá; vedle úplně prů- 
hledných objevují se průřezy jako pomačkané, nebo bílou šupinatou 
hmotou zastřené anebo hnědou práškovitou hmotou proniklé, která 
buď střed jejich vyplňuje anebo v páscích mezi rýhami srostličnými 
se hromadí, takže mnohdy z celého průřezu plagioklasového pouze 
světlé rýhy srostličné vynikají. Hmota tato jest patrně výtvor po- 
kročilého větrání. 
Památno jest, že čím má hornina zrno hrubší, tím více a tím 
větší plagioklasy chová a naopak. Proto jeví se plagioklas v od- 
růdách jemnozrných v množství mnohem menším a průřezy jeho jsou 
nezřetelný a tou měrou porušeny, že i ve světle polarisovaném jen 
málo vynikají. 
Vedle plagioklasu vyniká všude Orthoklas. 
Tabulkovité průřezy jeho objevují se obyčejně jako průřezy 
srostlic podle zákona karlovarského a ustupují v odrůdách hrubozr- 
nějších plagioklasu, kdežto v odrůdách jemnozrných převládají. 
Všecky průřezy orthoklasové mají tu památnou vlastnosť, že 
jsou proniknuty nepatrnými ale velmi četnými tělísky tvaru válcovi- 
tého nebo vřeténkovitého, která světlo silněji lámou a místy tak 
hustě směstnána jsou, že v průřezech orthoklasových, charakteristickou 
vláknitosť způsobují a jim takového třpytu dodávají, jakým bronzit 
nebo diallag vyniká. Uložení tělísek těchto jest velmi rozmanité. 
Jednou vyplňují střed průřezu a ku krajům se počet jich ztenčuje, 
jindy směstnána jsou na okraji průřezů nejhustěji, do vnitra jich 
