305 
však ubývá a opět jindy vyplňují celý průřez, činíce jej kalným. 
V průřezech šestiúhelných rovnoběžných s plochou M tvoří s okrajem 
průřezu ostře omezené koncentrické pásky, které střídajíce se s rovněž 
ostrými průhlednými pásky, tělísek těchto prostými, soustřednou 
vršte vnatosť způsobují. 
I zdá se, že Orthoklas tento náleží k oněm odrůdám, jež Becke*) 
mi krop er thi tem nazval a který dosud pouze v horninách vrstev- 
natých objeven byl; jest to totiž Orthoklas, proniklý jemnými válco- 
vitými a vřeténkovitými tvary živce vápenato-sodnatého. 
Průřezy slídy temné jsou buď široce tabulkovité nebo pás- 
kovité, mají tvar zřídka pravidelný a bývají na okraji svém různě 
vyhlodány, rozežrány a roztrhány. Průřezy páskovité bývají buď 
roztroušeny, nebo se kupí ve tvary snůpkovité a vějířovité anebo 
se řadí v pásky delší. 
Lupénky vybroušené kolmo na oP vynikají velmi patrným rý- 
hováním, vyznačují se silným dichroismem a absorbují světlo tou 
měrou, že se až Černými jeví, kdežto lupénky vybroušené rovnoběžně 
s oP nemají rýhování a v křižujících se nikolech zůstávají temnými. 
Podle barvy jest slída dvojí: světle žlutozelená a hnědá. Obojí 
vyskytuje se hojně pospolu a to tak, že se často různobarevné pásky 
na vzájem pronikají nebo svými konci na sobě leží anebo se svými 
roztřepenými kraji dotýkají. 
Hmota slídová bývá celkem čistá; z vrostlic jsou nej obyčejnější 
jehlice apatitové a magnetit. 
Všecka slída horniny této se ponenáhlu rozkládá. Celé tabulky 
a pásky rozpadávají se v šupinky, jež někdy tak hustě nahromaděny 
jsou, že se drobnohledné pole podobá křídlu motýlovému známými 
úhlednými šupinkami pokrytému. Jindy rozpadávají se lupénky slí- 
dové v úzké pásečky, které pak buď rovnoběžně uloženy jsou nebo 
se vějířovité sestupují a opět jinde lze pozorovati, kterak střed větších 
tabulek rozežrán a jen okraj zachován jest. V odrůdách jemnozrných 
zvláště porušenějších, nabývá slída značné převahy; jednotlivé lu- 
pénky, dosahujíce 2 — 3 cm. délky a 1 cm. šířky pronikají se na 
vzájem anebo vyplňují v hornině jemné trhliny na způsob žilek, jež 
se pak pod úhlem 40° — 60° křižují. 
Skoro stejně hojně jako slída rozšířen jest v hornině naší augi t 
V odrůdách drobnozrných objevuje se v širokých příčných a v úzkých 
podélných průřezech, na jichž koncích tu a tam jednoklonný ráz ještě 
*) Über die Gesteine des niederöst. Waldviertels, Tschermak Mr. M. 4 Bd. 1881. 
Tř. : JVIatliematicko-přírodovědecká. 20 
