354 
Koviny tečné plochy D jsou Z-násobnými rovinami tečnými 
plochy (Z/ A ) } a body, ve kterých čára L proniká základní plochu F, 
jsou jejími ^-násobnými body. 
16. Jako jsme v předešlém odstavci nahradili křivou čáru plochou 
rozvinutelnou, tak bychom to mohli učiniti i v odstavci 11., kde by 
se D nahradila plochou rozvinutelnou d-té třídy. 
I zde platí pro vytvoření křivé čáry (f \ jako jsme to v onom 
odstavci učinili, týž chod s příslušnou malou změnou. Čára (/') jest 
opět řádu 3d<?/-tého, kdež d značí třídu rozbalitelné plochy D. 
Provede-li se podobná změna i v odstavcích 13. a 14., pak 
obdržíme plochy (p 4 ) a (XJ řádu tam vytčeného, jen že musíme 
činiteli d dáti pravý význam, t. j. dbáti toho, že značí třídu roz- 
balitelné plochy D. 
17. Konečně dlužno zmíniti se ještě o zvláštním případu plochy 
(l x l 2 ) odstavce 5.; když totiž čára M stotožní se s L. 
Vytvoření plochy jest pak následující. Kteréhokoliv bodu l t 
čáry L polárná rovina A A , vzhledem ku ploše základní F, protíná 
čáru L v l bodech £ 2 , které když spojíme s bodem l u obdržíme po- 
vrchové přímé plochy sborcené (X t ), která se vytvoří, když l t pro- 
běhne L. 
Chceme-li stanoviti řád této plochy, užijeme opět libovolné 
přímé Ké 
Zvolme na L bod ř n který stanoví s K rovinu, kterou protíná 
polárná rovina A x bodu l x v přímé čáře L y Tato vytvořuje, jak 
z dřívějšího je známo, plochu řádu 2č-tého, když bod l x proběhne L. 
Tato pomocná plocha protíná čáru L v bodech, jež dávají po- 
vrchové přímé plochy (l x £ 2 ), kteréžto přímé protínají přímou K. 
Tyto průsečné body mají tu vlastnost, že vždy dva dávají jedinou 
takovou povrchovou přímou plochy (l x Z 2 ). 
Z toho, že pomocná plocha (LJ prochází průsečnými body čáry 
L s plochou základní F, můžeme odvoditi, že tečné roviny, v těchto 
bodech ku ploše F vedené, tvoří čásť plochy (l % l 2 ). Z toho všeho 
plyne, že plocha (l x l 2 ) je stupně č(M)-ho. 
18. Přehlédneme-li plochy probrané v poslední části tohoto 
článku, shledáme trojí vytvoření ploch a sice: pomocí bodů, pomocí 
přímých a konečně pomocí křivých čar. 
Pro snažší přehled podáváme zde příslušné poučky. 
Když se polárná rovina nějakého bodu p vzhledem 
k určité ploše druhého řádu protne v bodu p 4 přímou 
procházející bodemp a protínající dvě pevné křivé čáry 
