399 
Pokračování tohoto štěrku nalézáme na hřbetu Srně, jenž ku 
Ohárce u Koštic*) se svažuje. Voda údolí Dobročky vybrázdila si 
cestu při ústí svém clo Ohře, částí tohoto štěrku, čímž oddělena jest 
malá část jeho, as v délce 1 Km., kteráž po pravé straně (jižní) 
údolí Dobročky jest vyvinuta. Nejlépe jest odkryt v severozáp. části 
Srny, kdež jej silnice proráží. Zde chová pyropů hojně a dosti vel- 
kých. Jest až dosud zcela nepovšimnut. 
a) Sled vrstev na vrcholu Srny u Křtěnova (Kröndorf). 
Ornice černá, štěrkem pomíšena m 0-5. 
Štěrk pyropový s tmelem šedým, jilovitým 1—2. 
Jíl březenský. 
Na straně východní kloní se do údolí Třiblicko-Koštického 
a jest zde jakož i na jihu až ku příkrým stěnám břehů Oháreckých 
u Koštic pokryt hlínou diluviální. (Obr. 2, 3.) 
Obraz 2. Příčný průřez údolím Dobročky při Ohři. t — teplické vrstvy, p — py- 
ropový štěrk, h =. hlína diluviální, a — alluviální náplav, o— ornice. 
II. 
Rovnoběžně s předešlým táhne se kratší hřbet s pyropovým 
štěrkem, jenž vzniká u jihových. paty Křižového vrchu a svažuje se, 
povlovně v údolí Suchého potoka přecházejíc. Západně od Malých 
Vunic se končí. Hřbet tento jest rovněž na západě příkřejší a v něm 
vycházejí opět vrstvy jeho na povrch, s těmitéž poměry geologickými 
jak v předešlém odstavci byly vytčeny. U cihelny Hnojnické omezen 
*) Přítomnost pyropového štěrku u Koštic zjistil též prof. Dr. Ant. Frič. Schůze 
přírod, sboru musea král. Českého, dne 15. prosince 1882. 
