401 
mezi čedičovými kopci zvanými Lomky a mezi Třiblicemi, kdež 
uprostřed rozdělen jest údolím ve dvé. Až ku cestě Třiblicko-Žido- 
vické spočívají štěrky pyropové, s ornicí již valně smíšené, na opukách 
Vehlovických. V jižní části spočívá na březenských jílech. Nejmoc- 
nější jest štěrk pyropový východně od Semče a v okolí Baby, kdež 
ode dávna vyhledává se pyrop. 
Reuss uvádí sice rozsáhlost jeho od Třiblic k Semči a Děčanům 
(pánev prostřední), však i jihovýchodně od Baby, na návrší mezi Dě- 
čany a Malými Vunicemi (jež jest pokračování hřbetu předešlého), 
štěrk pyropový menší mocnosti se nalézá. Také tento hřbet jest na 
straně západní srázný a na východní se povlovně v údolí Třiblické 
svažuje. (Viz d, e, /). 
d) Sled vrstev v jámě granátové u 50. záhonu, na poli Zemanové, 
vých. od Semče. 
Ornice černá, štěrkem p. pomíšená m 1. 
Pyrop. štěrk s tmelem šedým, jilo vitým m 1. 
Vrstva jílu žlutošedého m 0-5. 
Pyrop. štěrk s tmelem šedým, jilovitým m 1. 
Modravý, mastný, březenský jíl. 
e) Sled vrstev v jámě granátové na poli ZunkovsJcého, vedle předešlé* 
Ornice s čedič, úlomky m 0'2. 
Žlutá hlína diluvialní 0*5. 
Pyrop. štěrk s tmelem šedým jilov. 0-2. 
Mastný březenský jíl. 
f) Postup vrstev jámy granátové mezi Šibenicí a Babou. 
Ornice černá m 0-7. 
Žlutá hlína diluvialní 1'5. 
Pyropový štěrk 1. 
Jíl březenský. 
IV. 
A. E. Reuss uvádí co západní pánev pyropového štěrku onu, 
jež pod Šepetely počíná a v tamějším údolí až přes Leskou a Staré 
se rozprostírá. 
Stopuje velmi bohaté štěrky tyto, od Leské a Staré počínaje 
na jih, mezi Sepetely a potokem Kuzovským (kdež při potoce mocnou 
Tř.; Mathematicko-přírodovědegká, 26 
