406 
sahá do dávnověkosti, jak o tom staré podmoly granátové svědčí, na 
něž se při novějším dolování přichází. Avšak, ani tento štěrk není 
co zvláštní pánev na uvedená místa omezen a od předešlých oddělen, 
nýbrž znamenitého rozšíření má ještě od Dlažkovic až k výšinám 
Budyňským po levé straně Ohárky, jakož souvisí též mezi Kuzovem, 
Granátkou a Dřemčicemi s předešlým (v odstavci V. uvedeným), ano 
i po celé západní jeho rozloze, .kterouž v následujícím vymeziti 
hodlám. (Viz č, w, v). 
t) Sled vrstev jámy granátové mezi čedičovým Květelem a silnicí 
u Chráštan. 
Ornice štěrkem pomíšená m 0-3. 
Štěrk pyropový s váp. cicváry, tmelem žlutavě-bílým 0-9. 
Jíl žlutý a šedý, diluviální, s váp. cicváry. 
u) Šterh pyropový v „panských jamách" u Chráštan. 
Ornice, štěrkem pomíšena m 0'6. 
Štěrk pyropový, s tmelem jílovitým, bílým 2. 
Štěrk pyropový, s tmelem jílovitým žlutohnědým 4. 
Mastný jíl. 
v) Štěrk pyropový v granátové jámě na návrší vjv. od Dlazkovic. 
Ornice černá m 1. 
Žl. hlína diluviální 1-2. 
Štěrk pyropový s tmelem žlutým jílovitým 1-2. 
Jíl. 
Pyropový štěrk od Podsedic a Dlažkovic rozšiřuje se též k jihu 
na tak zvané Roviny, pláni to mezi Doly, Dlažkovicemi a vrchem 
Květelem. Pokračuje pak směrem jihovýchodním k Hasenburku, v šířce 
mezi Chodovlicemi a Lkáni. (Viz x). 
x) Sled vrstev vrcholu stráně jihozáp. Chodovlic, v zářezu cesty z Cho- 
dovlic do Lkáné. 
Ornice se štěrkem m 1-5. 
Zlutošedá hlína diluviální 3. 
Štěrk pyropový 2. 
Mastný březenský jíl. 
