407 
Před čedičovým vrchem Planíkem rozděluje se na dvě části. 
Jedna přechází do údolí Klapského a souvisí se štěrkem předešlým 
(v odstavci V. uvedeným). Nejdále zjištěn jest v cihelně u Klapského 
potoka mezi Klapým a Libochovicemi. (Viz y). 
y) Sled vrstev v cihelně u Klapského potoka, mezi Klapým a Libochovicemi. 
Ornice černá m 1. 
Žl. hlína diluvialní 4. 
Štěrk pyropový 0-75. 
Šedý, mastný jíl. 
Druhá část, mnohem rozsáhlejší, jde po severním úpatí Hasen- 
burku, podle Sedlce , v šířce mezi strání opukovou údolí potoka 
Modly a mezi strání Sedleckou (viz z), ano i na výšině mezi Pla- 
níkem a Sedlcem se nachází. 
Mezi místy Dlažkovice, Lkán a Sedlec, rovněž v údolí Klapském 
jest všude štěrk hlínou diluviální pokryt, áž východně od Sedlce opět 
zpod hlíny vychází a stává se patrným již v ornici a v zářezu cesty 
z Úpohlav do Slatin. (Viz z). Odtud po třech rovnoběžných hřbetech 
vine se k Černivě. Mezi Slatinou a Černivem, pak severozápadně od 
Černiva, zvláště ale v zářezu dráhy Lovosicko-Libochovické mezi 
místy Černiv a Úpohlavy jest dobře odkryt. V těchto místech jakož 
i severně Černiva na svahu k Úpohlavům jest pyrop dosti četný, tak 
že svah ten „Na Granátce" se zove. 
z) Sled vrstev půdy Sedlecké. 
Ornice Černá m 0-3. 
Žl. hlína diluviální 3-5. 
Štěrk pyropový s tmelem žl. jílov. OS. 
Jíl. 
z) Sled vrstev v zářezu cesty na temeni stráně jižně Úpohlav. 
Ornice černošedá m 0-3. 
Štěrk pyropový s tmelem šedožl. jilov. 03. 
Šedý jíl. 
Vytvoření se údolí Chotěšovského, mělo za následek zrušení 
štěrku pyropového, jenž mezi Chotěšovem, Černivem a Slatinami se 
druhdy rozkládal, tak že pokračování štěrku Černivského, nalézáme 
na výšině mezi Chotěšovem, Radovesicemi a Žabovřesky. Zvláště jest 
