64t 
vydržování z úroků v fundaČních, i musili mimo jiné věci hlavně v „mu- 
sice figurální" se cvičiti. Kdyby nebylo březnických hochů s dostatek, 
měl rektor kolleje právo, brati také hochy z vesnic panství březni- 
ckého, ale jenom na kolik by „českého národa a jazyku byli." 
Hned v prvním roku bydlelo v semenarium 19 hochů. R. 1694 zřízena 
byla nová fundací od Jana Augustina Gregora, pro některé mladíky 
horažďovické, kteří by v Březnici študovali. O tyto fundace vznikl 
po vyzdvižení kolleje jezuitské roku 1773 tuhý spor; i měšťan jistý 
v Březnici, František Skála, aby prý věci na grunt přišel, vypůjčil 
si od „pánů páterů exjezuitů" pamětní knihu kolleje březnické. Páter 
Vácslav Hák půjčil ji, a Skála dal si ji od Martina Prokše na 
jazyk český přeložiti. Tak vznikly březnické paměti, jež po ruce 
mám. *) Bohužel, jest to rukopis necelý, poněvadž nesvázaný, a obsa- 
huje nyní již jen 59 foliových listů v. 
František Skála, původce překladu našeho, narodil se 19. pro- 
since 1743 v Kníně, kdež otec jeho František byl mistrem krejčov- 
ským. Matka slula Kateřina. Mladý František vyučil se řemeslu 
otcovskému, r. 1760 „šel na vandr" do Prahy a r. 1764 do Vídně, 
odkudž se vrátil r. 1768 a rok na to (1769) v Březnici za mistra 
byl přijat. Roku 1770 (14. ledna) oženil se s Ludmilou Karplovou; 
z manželství toho pošli 4 synové a dvě dcery. Skála časem stal se 
mužem dosti zámožným; r. 1789 koupil sobě v Písku dům, kdež se 
usadil a až do r. 1804 živ byl. Toho roku 9. října zemřel. 
Paměti březnické počínají se r. 1618 a jdou do r. 1788. Titul 
jest: Pamětní kniha od založení kolleje, kostela sv. 
Ignácia a Xaveria, škol latinských, semenarium, bra- 
trstva českého a latinského od koho fundací a začátek 
nákladu toho, vystavení, kdy a v kterým roku v městě 
Březnici. První část pochází určitě z pamětní knihy jezuitské 
*) Skála sám o tom píše: Když ale jezuité vyzdvižení v r. 1773. in Octobris 
byli, pak zase na místě latinských škol od slavné paměti Marie Teresie, 
císařovny a královny české, normální školy ustanovené byly i pak tu fun- 
dací, kterou březnický synkové v semenarium užívali, tak tady aby ji v nor- 
mální škole užívati mohli nařídila. Poněvadž jenom rádných pánů a boha- 
tých měšťanů synkové tu fundací užívali, já ale níže podepsaný abych se 
dověděl, pro jaký synky ta fundací patří, snažně jsem žádal a prosil, skrze 
dlouhý čas, p. Vácslava Fuxa, tehdejšího bývalýho kantora, aby se vypůjčil 
pamětní knihu od vel. pp. exjezuitů, což také učinil a od p. P. Vácslava 
Háka se vypůjčil a já ji z latinské na česko od p. Martina Prokše pře- 
psat! dal. 
